22 
1749' SMIRNA. November, 
RESAN Kring SMIRNA och 
MAGNESIA. 
lag gjorde den 29 . min far fl a vifite hos Herr Peys- 
|| sonel, Franfk Conful, och Ledamot af L’ A- 
éJP eademie des Jnicript öcc.. Hans märkeliga infigt 
i de faker, fom mäft drifvas i detta vittra Sällfkap , 
färdeles Antiquitéter och Myntväfendet , hindrade 
icke , med mindre jag af honom fick en artig an- 
märkning, fom hörde til Naturali-Hftorien. CoraL 
kr ne halva i vårt Seculo varit et inbundit ämne for 
de ftörfta Natura lifter. Naturen har få hop veklat 
defla fina konftverk , at det tyks vara omöjeligt, at 
utreda dem. Detta har gjordt, at de haft et öde, 
iom andre naturalier icke undergått* at blifva förde 
af olika Lärde til olika Naturens Riken. De hatva 
gått igenom alla 3 defia Riken, och ännu vet ingen 
med vifshet, til hvilket de böra egenteligen höra. 
Det var 1 Herr Peyssonels umgänge, fom den lär- 
de Grefven Marsigli tyktes haft itörre lycka, at 
öfvervinna alla tvifvelsmål om defia naturalier, än han 
hade emot fina ovänner, då han i fin dyrbara Hifto- 
ria Maris ritade for hela verldenes ögon Corallernas 
blomma. De voro altfå då för tiden växter. Man 
vet ingen, fomlftraxt beilridde denna mening, Gref- 
ve Ma r sigli blef bättre hörd af de lärda, än af fina 
domare. Herr Peyssonel hade dock igenom nå- 
gra anmärkningar , dem han gjordt vid Franfka ku- 
lten, åfven förr än Marsigli gifvit fina i dagslju- 
fet, fått anledning, at falla på andra tankar, juft de 
famma, fom de lårefb Franfofer nyligen yttrat , un- 
deritodde af ron, nämligen: at Corallerne voro mafk- 
bon. Herr Peyssonel f)elf hade ej Natural * Hi- 
ilorien för fit hufvud-arbete, gjorde darfore intet vä- 
fen- 
