Ifran Smirna. 
<5 i i 
anflållas på tvånne orter, då de funnos på endera, 
och (kulle kanfke ej vara utan nytta, i anfeende til dc 
medel, fom derigenom kunde tas, til at utoda eller 
minfka denna ohyran. 
I Afien, få vål, fom i Europa, gar folket i- 
bland i falt emot Gräshoppor, med all krigsruft- 
ning. En Pacha i Tripoli i Syrien, upbådade for 
några år fedan 4000 Soldater emot desfa djur, med 
till ågelfe, at den , fom ej gick med , fkulle bli hångd* 
Så kan et ynkeligt litféfib komma en Troupp ftyffin- 
ta Turkar i rorelfe, dem ofta en Ottomannifk Kej- 
fare med alt fit envälde ej kan formå , at gå långre, 
ån de vilja. 
Smirna 1751* Septembr. 13. 
Jag (kal innan kärt hafva den åran, at of- 
verfkicka en hop anmärkningar, dem jag gjordt i 
Biblifka Natural-Hiflorien under min refa 1 Paladli- 
na. Jag har i fynnerhet varit angelägen om, at efter- 
fpana, om några lemningar funnos af alt det arbete, 
fom den flore Konung SALOMON nedlagt får- 
deles i våxt-rike; om man kunde fe några fpor af 
hans anlagde vingårdar, eller hans planterade trägår- 
dar, om hvilka han fjelt talar i fina fkrifter - y ty at fo- 
ka någon uplyfning i den flags Botanik , fom denna 
Konungen förftått , håller jag fore vara det famma, 
fom , at leta efter platfen der Babylons torn flått j 
ehuru det år onekeligt, at Salomon efter tidens på 
hvilken han lefde, och efter nationens, ofver hvilken 
han regerade omflåndigheter, ågt flor, ja ofelbart ftor- 
re infigt i Natural-Hiflorien, ån någon på fin tid. 
Men at lemna Salomons Botanik, och komma tilba- 
ka til hans planteringar, få år efter dem cj minfla fpor 
af qvarlåtenfkap i vår tid j endafl kan man af tåmme- 
ligen fåkra omflåndigheter få någon kunfkap om 
platferne hvaråfl en och annan af defs luflgårdar varit 
