46 
randerne, som aro mera framstaende. a Enligt hvad jag- af den 
macererade huden trott mig- kunna finna, anser jag dcnnas 
farg hafva varit chocoladbrun. Pa hvad jag salunda af fore- 
varande cranier funnit, jemfordt med upgifter af andra forfat- 
tare, anser jag desamme hafva tillhort Kopter, eller Egyptens 
urgamla infodingar. 
Americas folkslag erbjuda for ifragavarande classifi- 
cation ett stort intresse, dels emedan de annu nastan alia lefva 
i deras naturtillstand, dels i anseende till miingden af deras 
olika sprak och stannnar. Desmoulins saval som flere bade 
aldre och nyare forfattare, anser Americanarne som en varie- 
tet eller race. Bory de St. Vincent antager tvenne arter af 
Americaner, nemligen Columbier oeh egentliga Americaner, de 
forre tillhorande Norra America til JEquatorn, de sednare den 
ofriga delen af Sodra America. Meyen raknar afven tvenne 
Amerikanska racer, nemligen en Nordlig och Westlig, den 
Caraibiska, samt en Ostlig som ban kallar Kuststamman. 
Morton delar likaledes Americanerne i tvenne stora afdelnin- 
gar, nemligen en i landet ursprunglig, som han kallar den 
Amerikanska, och en inflyttad, som han benamner den Tolte- 
kanska. Till den Amerikanska riikner han alia barbariska na- 
tioner med undantag af Eskimos, hvilka han kallar Polar-Mon- 
goler och anser sasom hybrider af Teppewahs och Mongoler. 
Desse egentlige Amerikaner delar han ater i trenne hufvud- 
familjer, den Apalachiska eller Nord-Amerikanska, den Brasi- 
lianska eller nordligt sydamerikanska och den Patagoniska eller 
sydligt sydamerikanska. Till den Toltekanska hanfor han de 
folk som redan fore Americas uptackt bildat organiserade sta- 
ter, innehaft en viss grad af cultur och tilskrifvas upforandet 
af de markviirdiga antika byggnader, hvilka annu som miner 
finnas i Mexico, Yucatan, Guatimala, Peru etc. En annan be- 
romd Naturforskare D’Orbigny som i flere ar vistats i sodra 
America, antager ensamt for denna del af nya verlden trenne 
