47 
racer, nemligen den Ando-peruvianska, den Pampeanska och 
den Brasilio-guaraniska. Den sednaste forfattaren Doctor 
Tschudi , som afven i Acre ar vistats i sodra America, upgif- 
ver ensamt for Peru och Bolivia trenne racer af urinvanare, 
nemligen Cliineas eller Incas, Perus kustrace; Aymaras eller 
Bergsboarne pa den Peru-bolivianska plateauen soder om Azan- 
gara, och Huanchas, som bebo bergstrakten kring sjon Titi- 
caca, emellan Peru och Bolivia. 
Dot skulle har blifva allt for vidloftigt att adagaliigga det 
af dessa sex olika indelningar af de Americanska folkstam- 
marne icke tva sammanstamma med hvarandra. Den enda som 
ar grundad pa craniernes byggnad ar den sista af Tschudi ; i 
de ofriga fern finnas under samma race eller stam olika former 
hopforde. 
I ingen verldsdel frnner man hufvudskalens bildning forete 
sa manga bestamda formskillnader ; i ingen visar den flere och 
storre ytterligheter, och ingenstiides iiro de sarskildta natio- 
nerne sa spridda om hvarandra. Sa t. ex. erholl jag for nagra 
ar sedan genom Professor S. Loren craniet af en sydpatago- 
nier, hvilket ar utmarkt for sin langd, laghet och laterale hop- 
try ckning; enligt upgift skall denna form vara den radande i 
sydliga delen af Magellans landet, da deremot detta folks niir- 
maste grannar Pampeanerne eller Puelches hafva korta, breda 
och mera hoga cranier. Hvilken anatom och ethnograph har 
icke fastat upmarksamhet vid de langnackade, smala och i 
pannan nedtryckte peruviancranier, med hvilka Pentland och 
Tiedeman forst gjorde oss bekante, och hvilka enligt hvad 
man af Tschudis afhandling a Uber die Ureinwohner von Peru a 
(Mullers Archiv 1844 H. 2) kan sluta, tillhort/de annu i De- 
partementet Junin forekommande, af honom sa kallade Huan- 
chas, som lefva i narheten af den helt motsatta brachycepha- 
liska Chincas rasen. I Georgien, Florida och Missisippi fore- 
komma de for craniernes korthet och hojd utmarkte Creeks 
