69 
skal indeholde Curiositcter, usaedvanlige Skabninger, og at de 
ere mere anlagte paa at vaekke Forundring over Former, der 
ovcrskridc Naturens saedvanlige Love. Dette er ei saa. 
En naturhistorisk Sanding skal indeholde alle de Bogsta- 
ver, vi soge at laere at kjende for at kunne laese i Na- 
turens store Bog. Intet bor staac isoleret. Alt, hvad der 
findes i Samlingen skal ligne en uafbrudt Kjaede, som giver os 
den nodvendige Oversigt og forer os lioiere og hoiere op i 
Kundskaben om Sammenhaniffen i selve Naturen. Derfor on- 
skede jeg, syntes det ei altfor fordringsfuldt, at der blev skrevet 
paa ethvert naturhistorisk Museum: “Her fremvises den Him- 
inelstige, som Jacob har seet i Dromme. Engle stige op og 
ned, bringe Sporgsmaale op og komme tilbage med Svar. 
Men de, som vente at see Curiositeter i de naturhistoriske 
Samlinger, soge forgjaeves, hvor Himmelstigen er. For deres 
Oine bliver den skjult.“ 
Norges Universitet besidder en mineralogisk-geogno- 
stisk Samling, som forener Alt, hvad det storste Haab kan 
vente i denne Henseende, nemlig, at den er et Aftryk af selve 
Naturen. I den storste Fuldkommenhed har man Alt, hvad 
naesten ethvert Distrikts Sammensaetning angaaer. Vi bestige 
med Lethed de hoieste Fjelde, vi naerme os og betragte Skab- 
ningen af de vildeste Kyster, vi gaae op i Fjordene, og, uden 
nogensinde at tabe Sammenhaengen, kunne vi forfolge Sam- 
mensaetningen af Norges Overflade ind i de dybeste Dale. 
Ingen Samling viser os den saa hoist maerkvaerdige afdode 
Verden, som omgiver Christiania, ligesom Petersburg og de 
vestgothiske Bjerge, i en saa laererig Oversigt som det, der 
her er forenet og bestemt. Ingensteds ellers ere alle de 
Mineralier, som Norge besidder i saadan Pragt og Mangfoldig- 
hed, sammenstillede og ordnede. 
For alle disse Indretninger har man den samme Laerde 
at takke, som med utraettelig Flid og Skarpsindighed har un- 
