75 
samtid hos de uplystare nationerna, att en total reform, oin 
man ej snarare bor saga nyskapelse, ar hogt af noden. Ett 
enda exempel kan vara nog att styrka detta pastaenda. Bland 
de tre Skandinaviska Rikene liar Danmark iiran af att forst 
hafva anlagt en Stiftelse for sinnessjuka, grundad pa sant 
upplysta och humana principer. Det ar Bidstrupgaard, som 
grundlades redan ar 1808 , och som liinge med alt Skal varit 
ansedd for en ganske god anstalt; och den ar det obestridli- 
gen annu i dag i vissa hanseenden. Men tiderna andras, kul- 
turen gor i denna nya Yetenskapsgren redan raska framsteg, 
och fordringarne hafva till den grad okatt under loppet af 
nagra decennier, att afven Bidstrupgaard for den sakkunnige 
nu mera framstar med ganske betydliga brister. Bidstrups 
lage ar fortraffligt, i en herrlig natur, omviixlande med ang, 
skog och sjo. Den som inser, hvilka utomordentligt gynn- 
samma verkningar sadane naturforemaner utofva pa sjal och 
kropp, den friske saval som den sjuka, kan icke for hogt up- 
skatta Bidstrups goda lage. Anstalten vid Bidstrup ar val 
hallen, och der herskar en beromvard proprete, ordning och 
arbetsamhet. Men, ty varre, kan icke samma loford tilldelas 
byggnaden och det som deraf beror; den lider verkligen, 
sasom j Huberts i sitt fortjenstfulla arbete “Om Daarevaesenets 
Indretning i Danmark“ anmarker, af betydande brister, sa i 
afseende pa utrymme, som boningsrummenas fordelning och 
inriittning. Rummen hafva altfor knapt kubikinnehall, betje- 
ningen som skall hafva den narmaste stundliga tillsynen, ar 
logerad i andra byggnader an de sjuke, liksom och Liikarens 
boning ar afskiljd; tillfalle saknas for behofligt separerande 
af de sjuke efter olika stand och vanor, eller efter arten och 
graden af sjukdomen, liksom i allmanhet ett organiskt sam- 
manhang mellan de serskilte delarna felas, men det varsta af 
alt ar, att Anstalten, sasom vanligt varit i aldre tider, star i 
samband med fattigfbrsorjningen. Med ett ord, Bidstrup har 
