befrugtet nied den hele nu antydede Tankeverden, og man vil 
foie at Tilvaerelsens Storhcd, Liv og Tankefylde, kort dens 
maegtige Guddomsindhold maa straale ind i hans Sjael med det 
Himmellys, som traeffer bans Oie. 
Allerede det her fremstillede Exempel, cndog det kun er 
eet af mangfoldige, turde dog vaere nok til at vise, at den Op- 
fatning af Naturen, hvorunder vi hengive os med vor hele 
Sjael til dens Nydelse, har en desto storre Kraft og Fylde, jo 
mere vi dertil medbringe den Dannelse, som kun erhverves 
ved den videnskabelige Taenkning, eller dog med dennes vel- 
forstaaede, i Sammenhaeng begrebne Resultater. 
3. Professor A. Retzius holdt folgende Foredrag om for- 
men af hufvudets benstomme hos olika folkslag. 
Bland alia delar af Naturhistorien ar kunskapen om men- 
niskoslagtet den mest outredda. A den ene sidan forete de 
serskildta menniskoracerne sa stora olikheter, att man ar fre- 
stad anse dem sasom skiljda arter af ett slagte, a den andra 
kunna inga antagliga charakterer uppfinnas, som skulle ratt- 
fardiga ett sadant forfarande. Man har derfore antagit hvad 
man kallar menniskoslagtets varieteter eller folkracer, men 
hvarken har man kunnat faststalla ett fullt sakert begrepp om 
hvad man skall forsta med ordet menniskorace, an mindre har 
man kunnat afgora, hvilka dessa racer aro. — Linne sa val 
som Blumenbach indelade raceme efter verldsdelarne. Linne , 
som icke kande hvarken Malayer eller andra Soderhafsboar, 
antog blott 4, Blumenbach tillfogade den femte; efter honom 
har nasten hvarje forfattare, som behandlat amnet, gjort nagon 
forandring, ock manga hafva lemnat alldeles egna, nya upp- 
stallningar, af hvilka dock ingen halier stand vid narmare 
profiling. , , 
I allmiinhet har man vid uppstallningen fastat afseendep^ fargen, 
liaret, ansigtsdragen, kroppsvaxten och sprSket. Det ar latt att inse 
3 
