28 
Mennesker, som blot engang have hort dem, men livis Aand 
ikke hyppigt har vendt tilbage ti\ dem, dvaelet ved dem, ud- 
malet sig dem! For Saadanne kan tit dot usleste Bynyt have 
en storre Interesse end Foretagender, der have forandret Ver- 
dens Skikkelse. Men dette lader sig, mod de behorige For- 
andringer, og med Erkjendelse af den hoie Dannelse Man dog 
kan have i andre Retninger, ogsaa anvende paa Kundskaben 
om Yerdensbygningen. Men det er rkke nok, at man loseligt 
veed noget derom; Den som ret vil nyde Himmelbetragtningen, 
maa have en gammel Fortrolighed med det, den laerer os. 
Ilan maa have sect Maanens Bjcrgc, og glaedet sig ved den 
sikkre Kunst, hvormed man af deres Skygger og af den Orden, 
hvori Toppene belyses, kan maale deres Hoider; og herfra 
maa han have vendt sit Blik til Planeterne, og overbeviist sig 
om, at deres Overflader heller ikke kunne vaere glatte, men 
maa have Bjerge og Dale, som Jorden og Maanen. Han maa 
nu og da have forsogt, i Tanken at leve paa fremmede Pla- 
neter. Han vil f. Ex. fra Jupiter have seet Jorden skinne for 
sig som en liden Planet, og gjennem forstorrende Redskaber 
sogt og fundet dens Maane. Han vil der have folt de hur- 
tige Omskiltninger af Arbeide og Hvile, i det ikke engang 10 
Timer lange Deign; og derimod seet den lange Gang af Aars- 
tiderne, som maa folge deraf, at Aaret der er over 11 Jord- 
aar. Ilan vil have seet Solen som en Skive med 25 Gange 
saa Idle Overflade, som den frembyder os, men vil ogsaa have 
vandret i de 4 Maaners vexelfulde Skin. Han vil paa sin 
valgte Klodes store Vandringcr i en Bane 5 Gange saa stor 
som Jordens kaste mangt et mere omfattende Blik ud i Him- 
melrummet, hvoraf han vistnok kun bringcr en Drom tilbage. 
Aanden maa ikke traettes, ved herfra at vandre ud over vort 
Solsystem, og i hver Fixstjerne at see en egen Sol, omgivet 
som vores af vandrende Kloder, som fra den faae deres Dag 
og Nat, deres Foraar, Sommer, Host og Vinter. Han maa stille 
