84 
Flade formet som Hjernen. Dennc har i og for sig hos Men- 
nesket omtrent Form af en Halvkugle, der er mecr eller 
mindre udtrukket i Laengden, hos den kaukasiske Folkestamme 
kun lidet, hos Negeren og andre Folkestammer langt mere. 
Fra forst af er altsaa ogsaa Hjerneskallen hvaelvet som en 
Halvkugle, men eftersom bagtil Nakkemusklerne, fortil Pande- 
musklerne indvirke paa Hjerneskallens udvendige Flade, og 
isaer eftersom Naesens Bihuler uddannes, bliver Resultatet af 
de bagtil og fortil skete Forandringer, at Hjerneskallen til— 
deels taber denne hvaelvede Halvkugleform, medens Hjernen 
selv derimod vedligeholder den. 
Endnu langt kjendeligere er Formforandringen af hele 
Hovedet under Legemets Yaext ved det forskjellige Storrelses- 
forhold meljem Hjerncskal og Ansigt. Blandt alle Organer 
opnaaer nemlig Hjernen allertidligst sin blivende Form og 
Storrelse. I det fuldbaarne Barn, hvis Yaegt omtrent er 6—8 
Pd., veier Hjernen naesten i Pd, altsaa y L, i det voxne Men- 
neske paa over 100 Pd.s Yaegt, veier den kun 3—4 Pd., alt- 
saa omtrent af hele Legemet. Medens Hjernen hos den 
Nyfodte forholdsmaessig er saa stor, og den glatte Hjerneskal 
endnu er formet ganske efter dens kuglede Hvaelving, er An- 
sigtet derimod meget lille, Naesen og Hagen kun lidet frem- 
staaende. Panden staaer da hvaelvet from over Ansigtet; hele 
Hovedet naermcr sig Formen af en Kugle; den saakaldte Cam- 
perske Ansigtsvinkel er allerfordeelagligst, omtrent 90°. Lidt 
efter lidt voxer Ansigtet mere frem, isaer Naesens Dele og 
Munden med de tilsvarende Tyggeredskaber. Hos Qvinden 
uddannes disse Dele i Reglen langt svagere end hos Manden. 
I samme Grad vedligeholder altsaa Qvinden mere det oprin- 
delige gunstigere Forhold af Hjernekassen til Ansigtet, hvor- 
imod Manden mere taber det, altid desto mere, jo kraftigere 
hans Sandsc- og Tyggeredskaber uddannes. Hos Maend med 
store Kjaeber og kraftige Taender, hvortil i Reglen ogsaa sva- 
