10 
Retsindige Skibsforere ville ikke tage dot ildc op, 0111 jeg 
mener at vi i Navigation ikke staae naer saa hoit som i So— 
mandskab. Yore Skibsforere kunne ikke siges at staae tilbagc 
for deres Stands faeller i andre Lande. Naesten overalt staaer 
med faa Undtagelser, den practiske Navigation lavt — utroligen 
lavt; men Skylden maa ingenlunde kastes paa Skibsforeren. 
Det Meste og Bedste af Styrmandskunsten er Landproduct. 
En Tycho , en Copernicus , cn Newton, en Olaus Romer, To - 
bias Mayer og Leonard Euler , have lagt Grundvolden. Halley , 
Mctskelyne, Lacaille , Dr. Bouguer m. fl. have bvggct paa den 
lagte Grund. Nyere store Astronomer og store Kunstnere 
maatte traede til for at bringe Styrmandskunsten til den Hoide, 
vor Tid med Ret kraever. Hvor urimeligt og uretfaerdigt er 
det da ikke, at fordre, af den i det haarde Matroshaandvaerk 
opvoxne Somand, at ban skal af sig selv ret tilegne sig 
hin hoitstegne* Kunst, der i saa mange Henseender staaer i 
Strid med hans Somandsnatur og Somandsvaner? Hvor ubil— 
ligt at vente, at han uden practisk Veiledning ombord, uden 
Opmuntring, uden Tilskyndelse fra Nogensomhelst — ombord 
eller paa Land — skal laegge sig efter den svaertudseende 
Kunst — som han borer at Mange lade haant om, og som 
han ikke maerker at Nogen, hverken paa So eller Land, for- 
langer at han skal anvende meer af, end den Sinule Oldefae- 
drene vare indskracnkede til? Nei, Somanden er uskyldig i den 
practiske Navigations forladte Tilstand. 
Medens saamange Kunster ere skredne frem til Nutidens 
staerke Allegro — det vaere tilladt at optage Mesterens traef- 
fende Ord! — er vor practiske Styrmandskunst o: vor 
Styrmandspractik, forbleven i Oldefaedrenes Andante — 
for stakkels Styrmand lyder ingen fremdrivende Musik paa 
denne Bane. 
Hans er ikke Skylden. Paa mange Andre falder den. Her 
behover Ingen at paapeges. De paa dette Sted sammenlraadte 
