15G 
Uslarsk usveitsbart Stobestaal. At Bilfiarstaven i de 4 Aar 
ej maerkelig liar forandret sit Moment, som den Gottingske , 
maa tilskrives den Forsigtighedsregel, at den forend den blev 
ophaengt, blev nedlagt i Yand af 30° Temperatur, hvorved dens 
Moment maa vsere bleven saa meget svaekket, at det har na?r- 
met sig til den uforanderlige Graendsevaerdie. 
En graphisk Fremstilling af Intensitetens Yariation i Lobet 
af et Dogn i alle 12 Maanedcr af Aaret foreviistes; ligeledes 
en graphisk Fremstilling af Intensitetens og Declinationens 
Yariationer i Dognet, ved en i sig selv tilbagelobende Curve, 
som angiver den perturberende Krafts Storrelse og Retning i 
hver Time i Dognet. Ligeledes berortes en af mig i Sv. 
Vetesk. Acad. Handl. for Ar 1842 S. 356—360 fremsat Hypo- 
these om disse Yariationers Aarsag, nemlig en fra det hvert 
Ojeblik varmeste Punkt paa Jordens Ovcrflade i alle Retnin- 
ger udgaaende electrisk Stromning, livis Retning saaledes i 
Lobet af Dognet forandrer sig tilligemed Solens Stand. Er 
denne Hypothese rigtig, saa maa Declinationsnaalens Yandring 
paa Punkter, som om Middagen have Solen nordenfor Zenith, 
vaere i modsat Retning af dens Yandring paa Steder, hvor 
Solen om Middagen er sondenfor Zenith. Bekraeftelse herpaa 
haves ved Observationer i Juni 1841 i Toronto i nordre Ca- 
nada, og paa Oen Van Diemen i December samme Aar (alt— 
saa ved Sommersolhverv paa begge Steder). Den for begge 
Steder beregnede Curve forevistes, i hvilke Ordinaterne paa 
begge Steder for hver Time naesten nojagtig havde samme 
Storrelse, men modsat Tegn. Heraf vil folge, at paa Punkter 
imellem Yendecirklerne, hvor Solen i en Aarstid er sondenfor, 
i en anden nordenfor Zenith, vil i disse to Periodcr den hori- 
zontale Magnetnaal have modsat Vandring, d. e. i den forste 
Periode til samme Side, som hos os; i den sidste til den mod- 
satte. At undersogc dette, maa anbefales til rcisende Natur- 
forskere. 
