181 
tverhuggen. Antherrummenc aabne sig paa langs i to lasedc 
Klapper. 
Efter Blomstringen udvikler den af torre sprode straagule 
Skjael omgivne halvkugleformige, ophdiede Friigtbund sig me- 
-get betydclig, og antager efterhaanden Udseende af en stor 
kjodfuld Polyporus af 4 Tommers Diameter i Laengde, og to 
Tommer i Hoide. Skjaellene ere da traengte ud i en horizon- 
tal Flade, som omslutte den nederste Deel af den store op- 
svulmede Frugtbund, der paa Overfladen er taet bekkedt af de 
smaae lysbrune, vedblivende, saftige, aegformige Perigonier. 
Disse voxe saa taet sammen, at man kan afskraelle dem sam- 
lede som en tykvo^tet Hud. Man turde bedst sammenligne 
denne Frugtstand med enkelte Artocarpiers f. Ex. Dorstenia, 
Castilloa, men den er her af lavere Orden. Under ethvert 
kjodfuldt Perigon, der sidder som en aabenstaaende Haette paa 
Receptaclet og saaledes fremstiller et Slags ufuldstaendigt Fro- 
gjemme, findes et lille aegformigt, chagrineret, nogent Fro ind- 
saenket i Receptaclets kjodede Masse. Det gaaer saaledes 
ikke an at kalde den egentlige Frugt et Achenium; vi have her 
semina nuda sub perigonis connatis in massa receptaculi nidu- 
lantia. Froet selv viser ikke Spor til Cotyledoner eller Embryo; 
dets temmelig faste Skal brister ved Tryk som en iEggeskal 
og en grodet Masse af kugleformige Celler, der udfylde dets 
Indre, traeder frem. Det synes at vaere en Overgangsform 
imellem Cryptogamernes Sporae og nogne Embryoner. 
Helosis mexicana Liebm. 
Slaegten Helosis horer til de udelukkende americanske 
Former af Balanophorernes Familie, og er udbredt over den 
hele tropiske Zone af dette Continents Ostside. Hidtil existere 
kun noiagtige Oplysninger om Helosis cayennensis Rich. 
Jeg kan imidlertid ikke tilbageholde den Formodning, at 
tilkommende noiagtige Undersogelser ville vise at flere Species 
