220 
Betragtning uvilkaarlig maa paatraenge sig, at Laeben vcl er 
et Perigonialblad, men den tillige har optaget noget af Kjons- 
soilens Natur. Men Kjonssoilen liar en dobbelt Natur, idet 
den bestaaer af en Forening af Griffelen og Stovdragerne. 
Der opstaaer derfor det Sporgsmaal, om Laeben har optaget 
noget af begge disse eller kun af een af dem og da af hvil- 
ken. Til Besvarelsen af dette Sporgsmaal troer nu 0. at 
have fundet et Bidrag i en abnorm Udvikling af Laeben hos 
Oncidium cebolleta, der blomstrede i den botaniske Have. 
Her fandtes nemlig paa Spidsen af den, i Form med Kjons- 
soilen naesten aldeles overeenstemmende Laebe, en rudimen- 
tair Stovpung i Form af et Laag. Heraf kan man altsaa slutte, 
at det er den til Stovbladene svarende Deel af Kjonssoilen, 
som Laeben har optaget, saa at Laeben altsaa maa betragtes 
som sammensat af et Perigonialblad 4 - 3 Stovdragere (een ud- 
viklet og to rudimentaire). Paa denne Maade viser den mest 
uregelmaessige Orchideeblomst tydelig tilbage til den Typus, 
hvoraf den maa betragtes som en Sideudvikling, nemlig Lilie— 
blomsten. Orchideeblomsten afgiver saaledes et Exempel paa, 
at en Deel af Blomsterdaekkets Blade kunne traede i Forening 
med en Deel af Stovbladene og er meget maerkelig ved den 
eiendonnnelige Regelmaessighed, som den frembyder netop i 
sin storste Afvigelse fra den regelnuessige Typus, hvortil den 
maa fores tilbage, idet hos Oncidium o. fl. SI. de fern eens- 
dannede Perigonialblade ere stillede i en Kreds og det 6te 
danner et til den eccentriske Kjonssoile tilsvarende Organ. 
Nu indsees ogsaa Sporens Betydning hos Orchis o. a. SI., idet 
den fremtraeder som Laebens Bestraebelse efter at gjengive 
Frugtknuden. 
Ordforeren gjorde herved Sectionen opmaerksom paa Nod- 
vendigheden af, at tyde de abnorme Blomster efter de normale 
med uddannede Dele. Saaledes bor Orchideernes Blomst sam- 
menlignes med Liliaceernes, i livilke hvert Perigonialblad har 
