311 
Enligt dcssa Gruby’s undersokningar (se Osterreichische medic. 
Wochenschrift No. 43, 1843) firmer man under microscopet i 
det hvita stoft, som betiicker linden pa kala, runda fllickar, som 
Porrigo decal vans fbrorsakar pa hufvudet, cryptogamer, 
hvilka iifven i stor mangd omgifva de af sjukdomen angripna 
haren och pa slitt och vis bilda en skida, som omger haret 
fran dess utg&ng ur Iiuden till ett afstand fran 1 till 3 millimeter 
fran hufvudsvalen; denna vegetabiliska skida utvidgar sig nagot 
der den iir i beroring med Epidermis, och liksom har sin 
rot i de ytliga epidermis-cellerna; den hanger sa fast med 
haret tiilsammen, att detta fbrr brister, tin skidan aflossas. 
Under microscopet finner man skidan besta af cryptogamer, 
som sins emellan aro tatt forenade, for att liksom bilda ett ror 
rundt om hvarje har. Denna vegetabiliska hylsa bestar af sma 
stammar, grenar och sporer (sporulae). De forstniimnda taga 
sitt ursprimg uti harets viifnad och bilda det inre lagret af 
hylsan, under det att sporerna konuna att ligga utat. Tjock- 
leken af hylsans viigg ar lika med 0,015 millimeter. Gre- 
uarne liafva en vagformig och slingrande gang, folja har- 
fibrernas rigtning, aro genomskinliga och deras diameter ar 
0,002 till 0,003 millimeter; de innehalla inga moleculer. 
Stammarne aro lika tjocka som grenarne, hvilka utmarkas ge- 
nom de deni atfoljande sporer. Grenarne upphora vid yttre 
ytan af skidan, som iir helt och hallit betackt med sporer, 
hvilka befinnas i allmanhet har tatt lagrade vid hvarandra, ehuru 
man stundom afven upptiicker enskildta sporer pa sjelfva haret, 
hvilka fastsatta vid stammarne. Sporerna aro for det mesta 
runda, stundom dock ovala, genomskinliga, icke moleculiira, 
och svalla till da de komma i vatten. De runda sporerna 
halla i diameter 0,001 till 0,005, de ovala i den kortare dia- 
meter 000,2 till 0,005, i den langre 0,004 till 0,008 mil- 
limeter. Gruby kallar dessa parasiter for de sma sporernas 
skuld Microsporum, och till minne af Audouin for hans 
