319 
3. Doctor Santesson gav en Bcskrivelse over Corpora 
cavernosa og Bulbi vaginae hos Qvinden. 
I Discussionen hcrover deeltogc Stein , J. Heiberg og 
Eschricht. 
Onsdagen den 17 de Jnli. 
1. Professor Stein holdt et Foredrag over Musculus cir- 
cumflexus palati og denne Muskels Yirkning paa Ganedaekket 
og det eustacliiske Ror. 
2. Professor Eschricht talte om det ubevidste Nervelivs 
Centraldeel. 
At der gives et Nerveliv, der ligger udenfor vor Bevidst- 
hed, liar maaskee aldrig vaeret naegtet af Nogen, der med Op- 
maerksomhed liavde iagttaget det levende Lcgeme og tillige 
nogenlunde kjender Nervesystemets Betydning. At dette ube- 
vidste Nerveliv inaatte vaere repraesenteret i en saeregen Deel 
af Nervesystemet, blev forst udhaevet af Bichat, og ifolge det 
System, som han troligen fulgte i liele Fremstillingen af Lege- 
mets Dele, liavde han ikke vanskeligt med at angive hvilken 
Deel det maatte vaere. Ifolge dette System nemlig henhorte 
alle de Dele,, der ere symmetriske, til det animale eller be- 
vidste Liv, alle de usymmetriske Dele derimod til det vegeta- 
tive eller ubevidste Liv. Dette gjaldt ogsaa for Nervesystemet. 
Hjerne og Rygmarv tilligemed de derfra udspringende Nerver 
bleve altsaa Opgaverne for det bevidste, den sympathiske Nerve 
med sine Ganglier Saedet for det ubevidste Nerveliv. Trods 
alle de Vanskeligheder, som denne Theorie strax maatte stode 
paa, fandt den dog, som bekjendt, naesten almindeligt Bifald, 
og hvad Nervesystemet angaaer, har den i Grunden holdt sig 
indtil vore Dage. Den symphatiske Nerve antages endnu 
ganske almindelig for det ubevidste Nervelivs Leder, dens 
Ganglier for dets Centralsaede. 
Den store Epoqvc, som Nervephysiologien gjennemgik ved 
