325 
de Tilfaelde, livor cn Indvirkning krsever cn hurtig eller bc- 
stemt Tilbagevirkning til Organism ens Betryggelse — saaledes 
altid i de ret egentlig til det iibcvidste Liv liorende Organer: 
de uvilkaarlige Bevaegelser; men saaledes ogsaa i de Organer, 
der i Regelen bore til det bevidste Liv, navnlig naar Indvirk- 
ningen er pludselig og voldsom: de saakaldte Reflexionsbe- 
vaegelser. 
Hvorledes Naturen bar opnaaet denne vidunderlige For- 
deling af Functionerne, bvorledes navnlig Ncrvegrundrorene 
have kunnet ordnes saaledes, at Folelsestraadene kun for en 
Deel fore Ledningen til selve Bevidsthedens Saede, Bevaegel- 
ses-Grundrorene derimod — fractionelt taget — kun synes 
ligesom at udgaae fra Bevidsthedens Saede i felleds Stammer, 
hvis Forgrening forst gaaer for sig i Rygmarven, kan for 
Oieblikket kun vaere Gjenstand for Hypothese. Anatomien be- 
kraefter Thcorien kun forsaayidt, at den virkelig allerede i 
Rygmarvens Tykkelsesforhold, viser, at alle Rygmarvens Folel- 
ses- og Bevaegelses-Grundror umuligen kunne staae i umiddel- 
bar Forbindelse hver for sig med Hjernens Grundror. Nogle 
Grundror maae antages kun at tilhore Rygmarven, navnlig de, 
der tilhore Organerne for det ubevidste Liv; andre kun at 
have en faelleds Stamme i Hjernen — navnlig Bevaegelsesgrund- 
rorene til de vilkaarlige Muskier. 
I den paafolgende Discussion deeltoge: J. Heiberg, 
C. Boeck, Muller og Huss. 
3. Professor Loren fremsatte et Forslag “om upprettande 
af en anthropologisk Statistik i Skandinavien.“ 
I Anledning af Forslaget udviklede sig en Discussion mel- 
lem Proponenten, Djorup , Muller og G eller stedt, hvilken sid- 
ste paaviste, at Forslaget i Sverige tildeels var realiseret. Han 
opmuntrede imidlertid til at gaae videre. Et Extramode til 
yderligere Behandling af Sagen blev fastsat til naeste Dags 
Formiddag Klokken 8. 
