354 
vande af den menskliga organisation under dess utveckling. 
Alt eftersom nu delta tillbakablifvande framtrader starkare eller 
svagare och mera i en eller en annan riktning, visa sig at- 
skillisfa grader och former af Cretinismus. En af dessa former 
ar Blodsinthet, Idiotismus, hvilken icke alt id ar forenad med 
den egna, Cretinerna tillhoriga habitus. En annan ar (full— 
komlig eller ofullkomlig) dofstumhet; en tredje ar dverjlik 
bildning utan blodsinthet eller dofstumhet, andast forenat med 
ett vist bramligt sinnelag. Slutligen kan Cretinism igenkannas 
genom en egen slohet eller troghet till kropp och sjal, utan att 
blodsinthet, dofstumhet eller kroppslig missbiklning ar forhanden. 
Man antager 3ne grader af Cretinism, alt efter graden af 
den felande sjals-verksamheten. Cretinismens endemiska fbre- 
kommande ar inskrankt till en viss hojd ofver halsytan. An- 
laget dertill birr ofta fodt pa nytt och det shall aldrig uphora 
att gora detta, om man afven med alt skal kan hoppas, att 
Culturen i dess vidstnicktaste bemarkelse skall gora den mera 
sallan. Anlaget ar i manga handelser magtigt till vidare ut- 
veckling utan medverkan af yttre skadligheter, men enligt re- 
geln behofvas dessa hartill. 
Den enda ljuspunkt, som gladtigt moter menniskovannen 
vid ett nogare betraktande af delta foremal, ar mojligheten for 
ett, med anlag till Cretinism, fodt barn, hos hvilket det onda 
annu aldeles icke utvecklat sig eller belt nyligen borjat utveckla 
sig, att kunna undanryckas det sorgliga ode, hvilket det med 
hvart steg gar narmare till mote, genom forandrade lefnads- 
forhallanden och undvikande af de skadligheter, — hvilka anses 
som de fornamsta orsaker till upkomsten af Cretinism — nein- 
ligen genom uppfostran i hogsta mening. Det ar redan en af 
Sausanne iagttagen omstandighet, att Cretinism icke visar sig 
vid en viss hoid ofver hafsytan; hvilken grans ar olika alt 
efter det geographiska liiget och andra locala omstandigheter, 
och i Sweitz ar vid 3000, i Wiirtemberg vid 2000 Pariser fot 
