366 
Gulvet i dercs Boliger cr altid stampet Leer, og Husets Vsegge 
i Regclen Bindingsvserk med Leer; da Vinduerne sjelden aab- 
nes og tit ikke engang kunne aabnes, da Kakkelovnen mange 
Steder opvarmes hele Sommeren igjennem, ogYadsk og vaade 
Klaeder torres i Stuen, hvor man benytter det sainme Rum til 
at spise og sove i, indsees det let, at Fugtighed og slem Lugt 
hore stadigt hjemme her; i flere Strog benyttes kun meget lidt 
Linncd, men baade Skjorter og Lagener ere uldne. Forovrigt 
findes her de samme Dyder og Lyder, der ere fcelleds for alle 
Naturborn; dc ere religiose, men tillige overtroiske, hoflige og 
godmodige, men mistaenksomme mod Fremmede, egennyttige 
og i hoi Grad haardnakkede; Fruentimmerne, isaer i Yensyssel, 
roses ikke for Kydskhed, og i den sidste Provinds, ligesom 
ogsaa paa Morsoe, er Reenligheden meget maadelig; laerelystne 
ere Alle og Mange have mechanisk Talent. Som i det ovrige 
Danmark er ogsaa her Kloften mellem Gaardmaend og Huus- 
maend stedse bieven storre, saa at Giftermaal imellem unge 
Mennesker af disse forskjelige Stillinger almindeligviis betrag- 
tes som en Skandale; hyppigere eegter vel en gammel Enke 
en ung Huusmandsson, der igjen, naar han er bleven gammel 
Enkemand, tager en ung Pige; foier man hertil, atByrnaendene 
enkelte Steder sorge for, at Ingen gifter sig ind i eller ud af 
Sognet, bliver det let forklarligt, at en saadan Mangel paa 
Krydsning kan bevirke, at man ikke finder een eneste vaaben- 
for Mand blandt det unge Mandskab, der har naaet den vaa- 
benfbre Alder; Gaardmaendene vide forresten almindeligviis at 
frie deres Sonner fra Yaernepligten, og disse faae saaledes ikke 
engang den Afslibning, som lmngere Tids Ophold i en Kjob- 
stad saedvanligen medforer, medens Skole-Underviisningen er 
den samme for hele Ungdommen. Man seer saaledes, at det 
hele Forhold, foruden den Befordring af Losagtighed, som 
deri ligger, tillige indeholder Grunden til, hvorfor Gaard- 
mandsklassen hverken i physisk eller intellectuel Henseende 
