374 
Jag visade liuriilcdes i Svenska lagen ingenstiides finnes 
nagon anledning till det sa. allmiint brukliga bestammandet af 
den sakallade lethalitetsgraden och skadors indelande i ovill- 
korligt och tillfalligt dodande skador; afvensom att hvarken 
Danmarks eller Norges lagar, sa vidt jag baft tillfalle att taga 
kannedom om dem, gifvit nagon anledning dertill. Likaledes 
finnes i de aldre tyska lagarne, alltifran Keisar Carl Y.s straff- 
lag, endast allmanna foreskrifter, hvilka ingalunda pakalla na- 
gon sadan konstig indelning af skador. Det er saledes egen- 
teligen doctrinela stridigheter som forvillat asigtcrne, och se- 
dan detta skett, liafva i tyska lagar af sednare datum, nernli- 
gen sa val i den Preussiska Criminalordningen af 1806 soin i 
Badiska Straffedictet och beklagligtvis afven i Bayerns nyare 
lag som blifvit typen for sa manga andra nya lagstiftningar, 
genom vissa Statsliikares foranledande, dessa ensidiga doctri- 
nela asigter influtit och forkonstlat denna del af lagbyggnaden. 
Den nya Norska lagen, sa vidt jag liunnit genomse densamma, 
innehaller ingen punkt som kan tydas derat. Yi ma onska att 
afven vart Svenska lagforslag ma bibehalla sig fritt derifran. 
Emellertid, oaktat den skandinaviska Criminalratten inga- 
lunda gifvit nagon anledning til denna oreda, hafva, troligen 
dels derigenom att var Statsmedicin, pa siitt afvan namn- 
des, utvecklat sig efter tyska monster, dels ock derigenom 
att var rattegangspraxis i jemnbredd dermed, hemtat sina 
principer fran tysklands utmarkte Criminalister, dessa fbrvil- 
lande begrepp hos oss insmugit sig och efterhand forunderligt 
djupt rotfastat sig. De forsta hos oss utkomna rattsmedicinska 
skrifter, nemligen de af Kjernander , Martin och Acrell ut- 
gifna, dithorande arbeten, iiro formade efter tyska monster i 
bfverensstammclse med den da herskande skolans asigter, 
utan all hansyn till var egen lagstiftning, och hafva hos oss 
gifvit denna doctrin en varaktig rigtning. Och for narvarande 
— jag fragar det upprigtigt — liar icke niistan hvar och en 
