430 
beskrivelse, han udgav, gjorde han forst Norge bekjendt blandt 
de sydligere Europas Folk. Hans livlige Skildringer 
laestes med ligesaa megen Interesse af den i Yidenskaberne 
uindviede Laegmand, som bans laererige videnskabe- 
lige I agtt agelser af de Laerde, idet han derved forbere- 
dede en Revolution i den Videnskab, til hvilken bans hele 
ovrige Liv har vaeret offret. Samtlige Medlemmer af vor For- 
samling, Norske saavelsom Udlaendinge, foie derfor upaatviv- 
lelig en Trang til at bringe den hoitfortjente Viden- 
skabsmand Hr. L. v. Buck et Hoch! Leve den aandrige, 
muntre, godmodige, aandelig unge Senior i vor Forsamling! 
Leopold v. Bucks Skaal!“ 
6) Professor Boeck. “De skandinaviske Lande, men vel 
isaer Norge, blive ofte af Sydens ved Naturen mere begunsti- 
gede Beboere satte i Classe med Novaya Zembla og Spitsber- 
gen som et Hjem for Iisbjorne og Hvalrosse eller andre vilde 
og plumpe Dyr. Yi see derfor ikke sjeldent ankomme Rei- 
sende, som alene soge Anledninger til at fordrive deres Tid 
eller til at kunne fortaelle om bavte ^Eventyr, ligesom naar de 
besoge det dode Havs Kyster eller nogen afrikansk Orken. 
Yi see dog ogsaa imellem andre Reisende, som i forskjellig 
Retning anstille videnskabelige Undersogelser, og som troe 
ogsaa i Norden at kunne finde Stof vaerdigt deres Forskninger. 
Skulde deriblandt findes de, som vare foranledigede til at 
undersoge Nordboens Cranier, tor vi formode, at de ville finde 
Former, som vise, at Skandinaverne ikke staae i ganske naert 
Slaegtskab med Bjornene og Hvalrossene, men at deres Hjer- 
neorganer ere saa udviklede, at de kunne agte Kunst og Vi- 
denskab, om de end ikke deri kunne udrctte saameget, som 
de, hvis Virksomhed understottes af rigeligere Hjaelpemidler. 
Som vi mene at kunne med Rette oversee hine Tourister, 
skylde vi at yttre vor Agtelse for de Videnskabsmaend, der 
soge det Sande, og som ville lade Enhver vederfares sin Ret. 
