27 
Skjonhetls-sandsen. Dot cr klatt ai UiHlorso^oIsen maa 
begyncle med de Gjenstande, som den lottest kan gjen- 
nemtraenge, nemlig de niatliemallske Former; men i 
disse er Skjonlieden saa eenfold og lidot ndviklet, saa 
elementarisk om man saa tor sige, at det let kunde 
synes Mange, at vi iindersoge Skjonlieden, hvor den ikke 
er; men vor Fremgangsmaade maa retfoerdiggjore sig selv 
i den fortsatte Undersogelse ; her maa vi indskrenke os 
til det forelobige Svar, at man ikke i daglig Tale kalder 
de meest enkelte med Sma^en overensstemmende Former 
O 
skjonne, naar de ikke stilles i en skarp Modsaetning til 
noget Haesligt, ligesom man heller ikke betegner de al- 
meenantagne meest enkelte Sandheder som noget For- 
nuTtigt, naar ingen Motsaetning opfordrer dertil. 
At de Linier og Figurer, som udtrykke Tanker: 
den rette Linie, Cirkelen, de af indbyrdes ligestore rette 
Linier dannede Figurer, have noget Tilfresstillende, maa 
Enhver foie; men sikkrest og sharpest foies det, naar man 
sammenligner dem med tankelost henkridslede Streger. 
Man behover kun ret at betra^fe denne aandeliofe 
Erfaring, for at overbevise sig om at den storre Til- 
fredstillelse vi foie ved at belragte Figurer, som ud- 
trykke Tanker, dog ikke frembringes ved Taenkningen, 
men er forbunden med den umiddelbare Opfatning. Den 
er en indvortes Sandsning, en aandelig Anskuelse. Det 
kan ikke undre os, at finde denne Overenstemmelse 
mellem Fornuft og Sands, da begge have det samme 
hdiere Udspring. " ^ 
