29 
Enhver vced at Cirkelen kati fremstilles soni den 
Lillie, der overall staaer lige langl fra el givet Punkt. 
Del er ligeledes bekjendt nok hvilken Mangfoldighed af 
Egenskaber Geometrien bar fundet i denne Figur. Blandl 
disse er dens uendelige Symnietrie. Til hvilken som 
heist Deel af Omkredsen, man vil henvende Opmaerk- 
soniheden, kan der ligeoverfor angives en fuldkommen 
sammensvarende: enhver Linie, som gaaer igjennem dens 
Mldpunkt, deler den i to fuldkomment lige Dele, to 
Diametere i to sammensvarende Par af Dele: overall kan 
inaen Linie deri drakes* uden af en fuldkommen dertil sva- 
rende lader sig drage paa et llgefor staande Sted. Frem- 
deles see vi , at Clrkelbuen er Maal for Radiernes Heldning, 
at Omkredsen er iiendeligt brudt, men i ethvert Punkt 
paa samme Maade, at dens Omkreds indslulter en sldrre 
Flade end nogen anden Linie. Denne Opregning, saa 
ufuldstaendig den endog er, vil vaere tilstraekkelig ill at 
henvende Opmaerksomheden paa den Tankerigdom, som 
udtrykkes i Cirkelen. 
Geometrien viser, som bekjendt, at disse Egenskaber 
ikke tilfaeldigt ere samlede i Cirkeln; men folge med 
Nddvendighed af den Grundbestemmelse, at alle Om- 
kredsens Afstande fra Midpunktet skulle vaere ligestore. 
Men den nddvendlge sammenhaeng udledes dog ikke af 
Grundtanken, uden at tage Anskuelsen til Hjelp, saa at 
man egentlig ikke kan sige at de andre Tanker ligge i 
Grundtanken, men derimod at de bore sammen dermed. 
Vilde man begynde fra hvilkensomhelst af Cirkelens 
Egensbaber, kunde man, om end ofte med langt mere 
