30 
Vanskeliglied, fra sanime komnie til alle de dvrige, 
Man vil derfor neppe finde et Udtryk, der fremstillede 
een Tanke, livori alle hine Tanker kunde siges at vaere 
indeholdte; men vi have den fulde Indsigl, at den i 
Anskuelsen opfattede Ciikel udgjdr et Tankehele. Naar 
Forniiftopfatningen tilegner sig dette i Anskuelsen nd- 
trykte Tankehele, har man Tingens Idee. Og ialminde- 
lighed kan man sige: en Tings Idee er den deri ud- 
trykle Tankeenhed opfattet ved Fornnften, men som 
Anskuelsp. Det forstaaer sig da at man hverken kan 
besidde Ideen uden forberedende Taenkning, eller uden 
Tankernes Sammenfatning i en Anskuelse. Ideens Uiid- 
talelighed gjennem et enkelt Udtryk, hindrer os ikke 
fra en klar Opfatning; kun fordrer denne en hdiere 
Aandsovelse end Opfattelsen af de gaengse videnskabelige 
Beg re be r. 
Endskjdndt vj nu ikke knnne opfatle Ideerne som 
Ideer, uden Fornuftbrug, fodes dog Ideens Tilstede- 
vaerelse under Anskuelsen, hvilket forstaaes af den for- 
nuftige og sandselige Naturs faelles Udspring. Denne 
Forstaaen er dog kun en Almeenopfatning af Sagen. I 
det Folgende maa der vises hvorledes. 
Det Skidnne er da den i Tingene udtrykte Idee, 
forsaavid den aabenbarer sig for Anskuelsen. 
Ideen er en Eenhed, som indbefatter en rig Mang- 
foldighed , der ikke er tilfaeldig, men har sin Vaeren i 
Ideens egen Udfoldning. Vi udtale kun det Samme med 
andre Ord, naar vi kalde denne en Selvudfoldning, og 
