31 
cleri see en Selvlovgivning, hvori cler fcilgelig t*r Frllietl 
o<r Beslcmtlied forenede, altsaa Charakter. 
Den blotte Symmetric, som ikke fremstiller anden 
Tanke end Symmetriens, tillfresstiller endda Skjon- 
hedssandsen. Figuren ^ llllfredssliller aldeles ikke 6iet, 
derimod vel Figuren Den ene Deel af Figuren er 
dog ikke en blot Gjentagelse af den anden, men et 
Modbillede deraf, ligesom Gjenstanden og dens Speil- 
billede. Den ene Halvdeel er det Samme som den 
anden, men i Modsaetn ingens Form. Man seer her den 
samme Modsaelning, som mellem Tanken i det taen- 
kende Vaesen og Tanken betragtet som det Taenkte. 
Modsaetningen og Modsaetn ingens Forening. Saaledes trae- 
der i Symmetrien cn Taenkningens Grundform frem for 
vor Anskuelse. 
Man lean blandt flere Maader frembringe symmetriske Figurer, 
Ted at licgge et Styklee Papir dobbelt, og langs med Saramen- 
foldningslinien strive vilkaarlige Traet , f. Ex, et Navn, hvorpaa 
man udprikker Papiret, uden at udfolde det, ined en Naal. Naar 
man derpaa udfolder det, seer man indeni, paa begge Sider af 
Sammenfoldningen , en symmetrisk Figur. Indtrykket forstyrres 
noget derved, at Hullerne paa den ene Side have en ophbiet 
Rand; men denne Ulighed bortskaffes let ved Hjelp af en meget 
skarp Kniv. Paa den Side, hvor Sammenfoiningslinien er ophoiet, 
seer man vel det Samme, men her forstyrrer Pennetriekkene. 
Den her omhandlede Symmetrie er den iiiest en- 
kelte. Der gives foruden denne forste Orden af Sym- 
melrie mange hoiere og mere forviklede. Blandt saa*- 
danne kan henregnes Bladstillingen paa mange Planter. 
I de hinanden modsatte Blade see vi Symmetrien af 
forste Orden; vexelvis-staaeende, hvis Stilke holde sig 
omtrent i samme lodrette Plan, hore allerede till en 
