35 
Men luMiil komnuM* cnclnu tlen ovrigc Naturs Sam- 
nienc;riben met! tie Virknlnger, som blot ere Fblger af 
Beviegelsernes Utlbredelse. Dette er ligesom den dviige 
INaturs Iiidstraalning deri. Vandspeilets Blanklied , Bdlge- 
delenes forskjoellige Lys og Skygge, det ved Bevaegeisen 
frenibragte Farvespii , giver det Hele et Liv og en Fylde, 
som savnedes i de mathematlske Former. Denne til den 
oprindelige Virkning kommende Mangfoldighed maa ikke 
sammenlignes med den, livormed man ofte vilkaarligt 
lulsmykker en Gjensland. Naturens egne For nuftsammen* 
lueng fdrer det med sig, at det er en bdiere Eenired i 
alie de Virkninger, som Naturen saaledes sammenfoier. 
Det Sporgsmaal, hvorfor da ikke alt i Naturen er skjont, 
paatraenger sig allerede her, men dets Besvarelse maa 
dog henvises til Undersogelsens Fortsaettelse. 
En endnu stdrre Mangfoldighed opsfaaer ved Bol- 
gecirklers gjensidige Skjaeringer. Hvor ophoiede Bdigc- 
cirkler skjaere liinanden, frembrlnges en stdrre Ophoitiing, 
og hvor foidybede modes en stdrre Fordybning; men 
hvor Fordybningen traefFer sammen med Ophdiningen, 
sees en Udjaevning. Disse kunne ofte behage ved en 
stor Mangfoldighed , hvis Anordning dog er overskuelig. 
W» Weher har an<>ivet et Forsdg, hvori en maerkvaerdig 
Mangfoldighed iidspringer af een Tankc. Manfylderen 
eliptisk Skaal med Qvieksolv, og lader en Raekke af 
Qviksdlvdraaber falde i det ene Braendpnnkt, hvorved en 
Baekke af Bolgi'kredse dannes. Hvor disse stdde an mod 
Siderne kastes tic saaledes tillbage, at liver Bolgeradins 
efter Tilbagekastningcn crholder en Bctning hen mori det 
