58 
pcratur ligger dcr flora grader under vatlnets fryspunkt. 
Da man dcri nedsanker sig, flnner man att tempcratnren 
faller till elt vlsst maximum, t. ex. 5 eller 6 gr. under 
0*^, dei’under begynner den lioja sig, kommer till O*’ ocli 
annu langre ned stiger den derofver ju mer, ju djiipare 
man kommer. Denna liogre temperatur i jordens inre 
kan icke komma fran ytan, emedan denna ej kan gifva 
mer an den sjelf bar. Den maste saledes bero pa en 
varmetillgang: inifran. Om da temperaturen fortfar att 
ga i jemt stigande inat, med 1 grad pa 100 fot, sa 
ar det latt att berakna, att pa ett visst afstand fran 
jordklotets yta dess inre massa kan vara glodande och, 
pa ett annu stdrre, fullkomligen smalt och i glodande 
fluss, hvaraf fdljer att jordklotet kan till sin storsta del 
utgdras af en smalt massa, utpa omsluten af en stelnad 
skorpa af nagra geografiska mils tjocklek. 
Men fraga vi: ar det val ooksa del verkliga fdr- 
hallandet? sa kan derpa intet annat svar gifvas, an att 
alia omstandigheter tyda derpa att sa ar. Men det fdr- 
liallande att jordens temperatur gar i tilltagande nedat, 
eller rattare inat, ger dock ingen tillracklig grund for 
en berakning af denna temperaturs hogsta punkt eller 
af det afstand ifran ytan , hvarest denne uppnas. Vi 
veta att jordens form icke ar klotrund, utan sphseroidisk, 
afplattad mot polerna , orb att denna afplattning svarar 
precist emot den som maste vara en fdljd af den bastig- 
bet, bvarmed joiden svanger sig omkring sin axis. Detta 
forutsatter att, da denna rotation omkring axis tog sin 
borjan, maste jordklotet bafva varit flytande, ty en fast 
