G6 
fa namn af moraner. Efter clenna asigt iiro refflorna 
bevis pa forntida glacierer och asarna moraner. Denna ' 
for! faring liar sa vunnit brrskap, att man, sedan ett par 
ar, i flera lander sdker miirken efter forntida glacierer 
och deras moraner ocli fnner dem. Men den som en 
gang sett en as, med sitt rundslipade inneliall och ser 
en moran, med sina kantiga merandels stdrro stenar och 
sitt vida ringare inneha!), kan aid rig fdrblanda dem. De 
aro livarandra sa olika till utseende, som till sattet att 
uppkomma. Bergen i Stock holms narmare omgifning 
och den as, pa hvars sodra iinda observatorium ar be- 
laget, framstalla de vigtigaste detaljer af dessa forhallan- 
den och jag onskar att fa fasta Herrar Geologers npp- 
marksamhet harpa och dervid fdrnamligast pa hvad Hr 
Sef Strom kallar bcrgens stdtsida och lasida. Den norra 
sidan ar afrundad, slipad och refflad, det ar stotsidan, 
I 
den sodra ar skarpkantig och i sitt ursprungliga genom 
upplyftning s(3nderbrutna skick. Hr Sefstrorn harleder 
dessa olikheter derifran alt rullstensfloden , stdtande mot 
den norra sidan , bar afslipat den och refflat allt hvad 
den vattenblandade stenmassan ofverfarit, men den har 
stortat sig i kastlinje ofver den sodra sidans branter, 
som derigenom nndergalt afndtniugen. Dessa stdtsidor ' 
och lasidor aro, efter mitt omddme, ett afgorande bevis 
emot delta fenomens uppkomst af glicierer. 
Till dessa fenomen hdrer iinnii ett annat, val ej 
allmant, ehuru dock icke just sallsamt slipningsfenomen, 
som vara berg forete, iiemligen jdttegrytorna: 1 denna 
bradstdrtande, valdsamraa flod, hafva bar och der starka 
