101 
rivad dcr isaer gjor en joiiriiallettende reform nod- 
va 3 ndig, cr Videnskabers og Kunsters Stigning. Medens 
Sdmaiidskab, ifolge sin Naliir, forblev i cn Slags stcreotyp- 
Tilstand , er Navigationcn , i Mands Minde, sleget til cn 
mangefold vidtlbftigere saavelsom mangefold svaerere og 
mangaefold vigtigcre Kunst. En Fiinlied i Naiitik som 
vilde vaeret daarlig og uanvendelig bos vore Faedre, er 
bleven Pligt og Nod vend igbed bos os. De maatte nojes 
med at observere Bred 05 Vi, ved at tilfbje Laengdens 
Observation, have saa at sige forvandlet Linie til Punct. 
Sikkerbeden af Navigateiirernes Plads-Bestemmelse er vel 
ikke slegen i det uliyre omvcndte Forhold mellem Linie 
og Punct; men dog langt meere end man svnes at have 
bemaerket; ellers vilde den nyere Tid have meere benyltct 
sine Fordeele. Paa Indic-Rejser var foidum ikke sjelden 
Usikkerbeden i Brede c.* 10 ® og i Laengde c: 500®, bvor- 
imod vi nu, ved Observalioner kunne bringe disse Usik- 
kerheder ned til c: 2 ® og c: 20® o: Vi kunne opnaae 
paa lange Rejser over 100 Gauge storre nautisk Sik- 
kerbed end vore Oldefaedre formaacde; men vi maae 
anvende nogen Flid, og vi maae fore hensigtsmaessige 
Journalei-, bvortil borer, som integrerende Deel, en 
saakaldet Observationsbog, indeboldende Observationer- 
nes Detail!. 
Disse Meerfordringcr ere vistnok retfaerdige; men de 
turde let vorde uoverkommelige, naar ikke sorges for 
tilsvarende Lettelses-Midler. Trangen til saadanne var 
det som isaer fremkaldte den Plan til Skibsjournalens 
reform jeg bar maaltet naevne. 
