107 
cn Da cl del pa I me, ja fremkommer som Rodskud af den — 
en pliysiologisk Umulighed, maaskee licntyder det, som 
Tenore menen , paa den barokke Skik, de Gamle havde, 
at.plante de forskjelligste Vaexter saa tset op til hinan- 
den at de fik Udseende af at hore sammen. 
Blandt de Traeer, som nu isser bidrage til at give 
Landskabet Characteer i Italien, bore Pinien og Cy- 
press en. Begge fandtes bos de Gamle, derom vidne 
Skribenterne og derom baere ogsaa Afbildningerne i 
Pompeji Yidnesbyrd, tbi Piniekoglen Andes flere Gauge 
fremstillet; ligeledes bar man fundet forkullede Pinie- 
kjaerner i Herculanum. Cypressen Andes meget hyppi- 
gen fremstillet i de Landskaber, der pryde Vaeggene i 
Pompejanernes Yaerelser, stundom i Forening med Pinien. 
Et tredie for Middelbavslandene saeregent Naaletraee, den 
aleppiske Fyr, Andes ogsaa afbildet i Pompeji. 
Oleanderen (Nerinm Oleander) som nu pryder 
Flodbredderne, Vcdbenden (Hedera Helix) som be- 
daekker Mure og Tiaestammer , ere begge fremstillede i 
Pompeji. 
Derimod er der to Vaexter, som nu spille en be- 
tydeltg Rolle i Landskaberne, men i Oldtiden ikke 
voxede i Italien. Den saakaldte Aloe (rettere Agave) 
der ved sine store kjodfulde Blade og sin boje candelaber- 
lignende Blomsterstaengel bar gjort sig saa yndet af 
Landskabsmalerne, og forekommer runt om Middelbavet, 
saavel dyrket som forvildet, skyldes America og kunde 
