1()5 
krets; salnnHa aro de ytti e oi'l)italii(sk(3ll('n sma , imdi e 
orbital randen naslan lodriitt under den dire. Okkndlarne 
(tiibera zygomatica oss. zygom.) bgga rakt under de 
yttre dgonbryns-ulskolten. Denna bildnlng beror j)a ka- 
karnes medelmatliga fdrlangning eller straekning framat. 
Okbagarne ga lios soinliga nastan rakt bakal och vidga 
slg fdrst nara insertionen pa tinningbenen ; hos andra 
bilda de en nastan regulier bage, livars stdrsta convexitet 
Infaller pa midten. Al'standet emellan okbagarnes stdrsta 
convexitet ar vanligen 0,130 till 0,135. Sjelfva okbenet ar 
utat plattadt, understundom kulliigt samt stort och har en 
lodratt ncdatstaende okkndl, hvarigenom hela okbagens 
iindre kant blir starkt tS-formig ocb en incisur uppkommer 
olta under del invidliggande okutskoltet af dfverkaksbenet. 
Ogongroparnes omkrets varierar till formen ^ hos en 
del bildar den en utat och nedat snedt staende rhomb 
med afrundade hdrn , hos andra en parallelogram med 
likaledes afrundade horn; an ar denne omkrets oval, an 
nastan cirkelrund, allmannast ar den dock snedt utat lu- 
tande, sa att okbenshdrnet ar liksom neddraget. 
Afstandet emellan orbitae, som iipptages af nasroten 
och silbenet, ar i allmanhet bredt liksom hos de ofrige 
nordiska folkstammarne. Dimensionerne af dgongrops- 
oppningarnes omkrets variera sa betydligt, att deras upp- 
matning synes vara fdga upplysande. 
Gommen ar i allmanhet hogt hvalfd, dock scr man 
den afven i manga fall framtill ufplattad. 
Ofverkakens tandutskolt (processus alveola ris) ar hdgt; 
afstandet fran spina nasalis externa till alveolai -randen 
