183 
van clteracle brrfvet. Han tyckos clock enclast liafva 
sett en Finsk luirviulskai ocli clci-jcmte, liksom cle fleste 
(orfattarc, Iivilka cfter Blumenhach gifvit beskrifniiigar 
ol'ver national-cranier , mest fastat slg vid detaljer ofver 
ansigtsbenen. Till fblje liaraf kunna vara iippgifter icke 
rnllstandigt jemfdras med hvarandra. 1 en bufvudsaklig 
omstaiullgliet komma de dock dfverens, nemligen att det 
Fiiiska craniet liai- nagot kilformigt, bvilket jag sokt iil- 
trvcka med benamningen cranium cuneato-ovatum. 
HucaiJx hai’ 1 en sei’skild afhandling gjort reda for 
formeii af de med Finnarne narbesliigtade Esternes Iiuf- 
vndskalar (^De craniis Estomim. Doipat 1838). Da man 
jemfdr denna Huecks beskrifning med den jag bar !em- 
nat ofver Finnarnes cranier, sa visa sig betydliga olik- 
lieter, Iivilka dock till storsta delen kunna bero pa lan- 
dernes olika beskafFenhet i fdrenihg med olika lefnads- 
satt ocb samballsfdrhallanden m. m. Estland ar lag- 
landt da Finland till stdrre delen ar ett bergigt land; 
Esterne hafva under flere arliundraden varit lifejjne ar- 
betare under storre possessionater ocli arrendaforer^ da 
Finnarne fran alder varit fric och till storsta delen sjelf- 
iigande bonder. Den tid da Esterne bosatt sig vid Osler- 
sjon larer vara ganska aflagsen. Professor Rudolf Keyser 
anser troligt alt det folk vid Ostersjons kust, som Pytheas 
kallar Ostiaier, var Esterne, afvensom Taciti jT^styer. 
Finnar ocb Ester bafva sannolikt Inngt fore bdijan af 
var tiderakning varit atskiljde ocb efter denna tid lef- 
vat under olika forballanden , ehuruval deras sprak 
annu aga sa mycken likliet att Estiskan endast ar all 
