195 
nomark (^A^ilsso/i I. 3 II. [). I?). U(an Ivifvcl liar della 
dCvcr sa vidslrackla lander utbiaalda I’ulkslag besliUt afllere 
stammar, med olika leliuKlssalt oeb till en del olika seder. 
Man kan redan deral’ shila alt nagon skiljaktigliet 1 cranii- 
formen mastc iiafva iippstatt. De ur-invanarcs cranier, 
soni Proressorerne Nilsson oeb Eschricht bcskrilVit, ocli 
livilka den fdrre fbrklaiat vara af I^appsk liarkoinst , aro 
sma, fdga ulbildade, med korta naekar, lag dfverkak oeb 
svaga muskeilastcn , men processus masloidei aro sldrre an 
pa de af mig beskrifne Lapperanierne, afvensom nacken ej 
ar sa myeket bakal slullande. Dessa skil jaktigbeter kunna 
dock bero, som ofvan ar antydt, pa langvarigt inflytande af 
olika lefnadssatt oeb cl i mat ni. m., liksom vi sett fdrbal- 
landet vara med Finnar oeb Ester. Ilittills aro dock 
endast fa specimina af nordens ii r-invanares cranier kandaj 
det vore val om genom vederborande Auctoriteters fdr- 
sorg allmanbetens uppmarksambet blefve faslad pa dessa 
fornlemningars vetenskapliga varde oeb viglen af att 
tillvarataga dem. 
De cranier oeb skeletler som ar 1805, jemte graf- 
kamrarne bvari de funnos, fdrstdrdes vid planeringcn af 
Axevalla bed, skiille, om de bevarals, agt ell stdrre varde 
an Hera af de dy rbai beter, som insamlas i aflagsna lan- 
der oeb Iransporteias med stora kostnader till musieerne. 
Sannolikt aro manga af de kullar, som annu synas pa 
de rdjda fallen, sadane grafstallen, bvilka iindei’ fortgaeiide 
odlingar smaningom utjemnas, utan alt landimannen bar 
begrepp om de sammas uppkomst oeb betydelse. 
