‘242 
Virksomlietl ved and re dem paalagte Arbeider. Ikke 
engaiig Universitels La3rere ere herfra undtagne; de ere 
niaaskee endog mere, end andre Statsembedsmaend , paa- 
Jagte andre, deres akademlske Laereembede uvedkornmende, 
ofFentHtje Forretnin^er. Det er ikke 3 Decennier siden 
Norges Universitet brgyndte sin Virksombed; vore Sani- 
linger af INaturvidenskabeligt Indhold ere endnu ubetyd- 
llge; og de offenllige Midler, der aarligen tilstaaes til 
Naturvidenskabeines Fremme, ere vel i Forliold til Ri- 
gets Folkemaengde og financielle Ressourcer ikke ube- 
tydelige, men nalurligvlis langt ringere, end de, der i 
storre Stater anvendes. Man vente derfor ikke at see 
Arbeider af stoi t Omfang eller betydcllge Forandrlnger 1 
de nalnrvidenskabelige Fag i Norge i et saa kort Tids- 
rum, som to Aar. 
Norge bar flere Selskaber, hvls Formaal er Nafur- 
vldenskabernes Udvikling eller dog Behandling af nalnr- 
videnskabelige Gjenstande. Rigets aeldste videnskabelige 
Sam fund, det Kongl. Nor she Videnshahers Sclshab i 
Tbrondlijem, stiftet i Aaret 1760, ornfatter tillige Natur- 
videnskaberne. Det paallgger samme, ifolge Statnterne, at 
befordre til Trykken indsendte nyltlge Afbandlingcr , isaer 
saadanne, som uden dels Medvirkning ellers vanskeligen 
vare blcvne bekjendtgjorte; og bvorledes det 1 foriobne 
Toaar bar opfyldt denne Pligt med Hensyn til Natur- 
videnskabcrne, vll eifares af det Folgende. Men Norge 
bar andre Selskaber bvis Vlrksombed er mere specielt 
rettet paa Nalnrvidenskaberne. Saaledes den physiogra- 
pJdshe For cuing , stiftet 1828, og Lcegcforeningen , stiftet 
