Vinkel, Stiflalen gjor mod Axcn. Den Sfinalcn er rdlocli'o 
den saakaldte extraordinaire Straale, livis Ligninoerne 
9 ikke (inde Stcd , ville Svingnini»^(‘rne i den forej^aae 
perpendikulaere paa Axen og i I^olgefladen , allsaa i det 
Plan d(M- kaldes Stiaalens Polarisationsplan. Vibralions- 
plan og Polarisationsplan vdde saaled<*s hlive eensbety- 
dende, bvilket strider mod den af Fresij.el antagne 
Mening. 
Den anden Straales Hurtigbed bestemmes ved Lig- 
ningerne 10 og 11, bvor betegner en rneget liden 
Storrelse af samme Orden som Stdri elserne e og e'. Da 
nu Ligningerne 10 og 11 sknlle vaere identiske, erbolder 
man ved at indsaette Vaeidierne for 
- Betingelserne: 
^’oo 
/ /'sinAr ^ 1 
^‘o 
^00 . ^’oo 
f‘o f‘o 
t‘Q 
ogLoven for denne Straales Forplantelseshurtigbed vil 
da indeholdes i Li^nin^en: 
D D 
6*^ — (a, — + + 
Denne Straales Hurtiglied er saaledes konstanf og 
langs Axen have begge Straaler den samme Hurtigbed. 
Straalen er saaledes den saakaldte ordinaere Straale, og 
dens Svingninger skee i det gjennem Straalen og Kry- 
stalaxen lagte Plan, bvilket kaldes Hovedsnittet ; dens 
Svingninger danne en Vinkel (fi med Bolgefladen, som er 
givet ved Ligiiingen 
3e . 
s\n(f = — sin2cf 
bvor a betegner den Vinkel, som Straalen gjdr med Kry- 
stalaxen. Konstruerer man altsaa i Hovedsnittet, som 
