l^j('nnrii) Slraalcn, on Ellipse, hvis Contniin fuldor 
snmmon niocl dot Pmikr, liver Straalon skjoer Krystalaxen, 
(Ions one Axe mod Kryslalaxons og man ondvidcre l)c- 
slommor Axerncs Laengeier saalodos, at Qiiadratet af F'or- 
holdot imdlom Ellipsons Axoi' orliig Knbns al‘ Forlioldot 
mcllom Etliormolokylernes Afstand i do samme Rotninger, 
saa ville Svinoninooi tie 1 <lon ordinare Slraale forei^aae 
parallele mod Tangonten til Ellipson 1 dot Piinkt, livor 
Straalon skjoer denne. 
Lador os nn iindersoge livorvldt Ligningerne 9 ere 
mnlii^o. Den fdrslo af dem vildo "ive: 
1 
h(r^) = 
allsaa don samme Llgnlng, hvls Umuliglied vi for have 
beviist. Mon selv om denne Lioninii var muli<>[, vllde 
don ei, som man liar troot, lode til den Fresnelske 
Dennilion, da isaafald den Straale vi liidtil have anseet 
for den extraordimere vilde blive den ordincere, og det 
saaledes vilde fdige af Ligningerne 9 at Svingningorne i 
den ordincere Straale ikke skeede perpendikulaere paa 
Axen, medens man vilde bovlse delte om den extra- 
ordincere, Man maa saaledes, ofter min Formening, ab- 
solnt antage den af Canchy 1 bans fdrste Arbeider og af 
INonmann antagno Definition paa Polailsationsplan , at 
dotle nomllg or dot samme som V ibrationsplan, Neumann 
bar som bekjondt 1 sin Afbandling: ’’Ueber den Einfluss 
”der K rystallflaoben boi der Reflexion des Llcbts und 
’’fiber die Tntonsilal des go\A obniicbon und nngewobnllcbon 
’’Slrabls”, vllst at denne Ilypotbese giver do samme Form- 
ler for Lyslntensiteten 1 den refleclei te og refractei te 
Slraale, som de Fresnel bavde udledet af sin, og at altsaa 
enlner Griind for Antaijelscn af denne sidste borlfalder. 
Y1 have liidtil kun betraotet de Legemer, som ved 
Sammentrykning ell(>r Udvidelse have faaet de eenaxlge 
Krystallers Egcnskalier og vi have derfor i disse kunnet 
forndsa'lte, at Molekylarkroefterne fremdeles vlrkede eens 
i alle Rotninger og saaledes kun vare Funktioner af Af- 
slanden. Denne Foi udsa tninfr maottc man o^saa from- 
