312 
hidlil ikke \a3rel ham miiligt at rastholdc de Omsloendig- 
hedcr, som ford res til dets Dannelse. 
At Forfattereii Ikke antager ved de liidtll af ham 
aiivendte Fremoanosmaader, at have ei holdt alle de oven- 
Cor benaevnte StofFer i fiildkommeii reen Tilstand, troer 
han paa Here Steder i det Fremsatte iioksoni at have 
aiilydetj navniig gjelder dette om Akcethonet, som han 
paa ingen Maade har vaeret i Stand til at befrie fra et 
noget flygtigt, men, og isa?r ved Opvarmning, yderst let 
deconiponibelt Lege me. 
Ogsaa troer Forfatteren at biirde bemaerke, at han 
saa staerkt som nogen, hylder den Mening, at slige Pro- 
ducter knn faae den rette Betydning ved Kundskab om 
deres stochijometriske BeskafFenhed , og om Maaden, hvor- 
paa de, overeenstemmende med denne, udvikle sig af 
hlnandenj men hvad enten nu herlienhorende Under- 
soijelser skulde bekraefte, hvad Esfenskaberne af de 'om- 
take StofFer synes at antyde, at de ere af eiendommelig 
Natur, eller de skulde fore til at anse den) i det Vae- 
sentllge som eensartede med alt kjendte Producter, saa 
vil dog nok det her Fremsatte om de Omstaendigheder , 
livorunder de opstaae, beholde sit Vaerd. 
At han alt meddeelte noget af denne ufuldendte 
Undersdgelse, var, som alt bemaerket, isaer for muligen 
derved at vinde Medarbeidere. 
Hvad angaaer Akcethinet i Saerdeleshed , saa minde 
nogle af dets Forhold om et af Gay-Lussac, ved Svo- 
velbrint og Cyan erholdt, afJVdlckel senere undersdgt 
Stofj men Akcethinet er dog meget forskjellig fra dette, 
endog blot derved, at det ingenlunde horer til de let 
destructible StofFer. 
Forfatteren anseer dette Stof som det maerkvaerdig- 
ste af de her omtalte Producter,* og da han troer med 
god Grund at kunne antage at have erholdt det i en 
saadan Tilstand, at det vil kunne Idnne Umagen at un- 
derkaste det en grundlg stochljometi isk Undersdgelse , be- 
klager han endnu el at have erholdt det i den dertll 
fornddne Manngde. 
Hvad 
