:V2{ 
1 §• 
llccliui Hawkshec bcniarklc all clen Iryckning soiii 
piassar upp qvicksilfvrct i baroinelcrn, minskas om luf- 
ten satles i rbrcise. Han ledde cn luftstrom ofver qvick- 
sillVei’-yian och sag barometern falla tva turn. D. Ber- 
nouilli ar likval, niig vctterligen, den forsle som lampade 
kalkylen I ill della fenomen. Hans forsok aro gjorda mcd 
vatten; likval anfdr Han afven iagllagelser vid liiftens 
rdrelse, livilka lidra till samma klass af fenomen. Han 
ansag sig bafva fiinnit en noggran dfverensstammelse 
emellan tlieorien och fdrsoken. Sedermera bar delta hy- 
drodynamiska fenomen varit bearbetadt fornamligast inom 
Italien och Sverige tilldess en iagttagelse vid luftens ro- 
relse iiti en blaslerlednin«; vid ett storrC Jernverk i 
Frankrike, adrog sig Ingenieuren Hr Griffith’s uppmark- 
sandiet, hvilken rneddelade sin iagttagelse at Hrr Thenard 
och Clement Desormes. De funno alt om luft utstrom- 
mar genom en oppning uti en plan yta och man satter 
emot sfrdmmen en skifva, storre an oppningen och pa- 
rallel med dess plan, sa stotes val denna skifva ifran 
oppningen da den halles pa elt visst storre afstand der- 
ifran; men, om man forer skifvan hell nara densamma, 
drages skifvan dit i stallet alt stdtas derifran. Clement 
repeierade fdrsoket mcd valtenanga och ingaf till Franska 
Academien en memoire, hvai diver Hrr Biot^ Navier och 
Poisson hdi’des. Da dppningens diameter, var 0,014 me- 
ter, kiftens tathet i reservolren = 2,8 atmospherer, slrdm- 
men, riktades vertikalt ned crnot en kopparskifva af 0'^,08 
diameter som sattes ? millimeter fran planet af dppnin- 
gen, hvars border voro af skifvans diameter, funno de 
alt skifvans egen lyngd (= 0,276 kilogrammer) var belt 
och ballet upphafd af den dragning som agde rum at 
dppningen (d. v. s. uppat) och som de kalladc aspiration*). 
Lultens tryckning pa undra sidan af skifvan var bar 
£>. Bernoulli kallade det likartade fenoraen som ban behaiid- 
lade, suctio. D’Alembert och Euler nyttjadc ordet; suction, 
Duhual: non- press ion. 
