3‘22 
magtig all cj bloU motsvara Iryckning ocii slot pa ofra 
sitlan, utan afven att dcrjemte nppbara sklfvan. Hit 
Biot y Navier ocb Poisson beraknatle ickc della resultat, 
men forklarade i a liman bet att den af D» Bernoulli upp- 
gifna tbeoi’i ofverensstanimer fullkomligt med forsoken. 
Den innehaller att, sedan flnidi rdrelse blifvit uniform, 
tryckningen i bvarje section af strdmmen eihalles da man 
ilVan bydrostatiska piassningen (d. v. s. den prassning 
som skulle agt rum i fall oppn ingen varit tillsluten ocb 
fluidum i bvila) drager den bojd, ifran bvilken en kropp 
niaste falla for att erballa den bastigbet, bvarmcd fluidum | 
rdres uti sectionen i fraga *). Det salt bvarpa denna 
rcgel erballits, fortjenar likval en ny granskning^ ej al- 
lenast i afscende pa riktigbeten af den synthesis, som 
gifvit rorelsens eqvation, utan ock for att noga uppfatta 
de villkor, som. dervid blifvit betingade. Slutligcn torde 
ock kunna visas, att de af Hrr Biot , Navier 6c Poisson 
aberopade forsdk icke aro de enda, som bora till klas- 
sen af dessa fenomen ^ men att andra finnas, bvilka af- 
ven pakalla en fran vetenskapen utgaende fdrklaring. 
2 §. 
Bernoulli fdrestaller sig karlet ACEB (Jig. P) be- 
slandigt fullt med vatlen, forsedt med ett borizontelt ocb 
cylindriskt ror ED , pa bvars anda FD en oppning o 
linnes, bvarigenom vatten utstrommar oafbrutet. Ylans 
AB bojd dfver oppn ingen o betecknas mod a ocb for- 
ballandet emellan rdrets ocb oppningens sectloner = 
I ofrigt ma Bernoulli tala **). ”Rcs igitur jam eo per- 
ducta est, nt si durante fluxu aqua? per o, tubus ED 
in temporis puncto abrumpatui’ in cd, qvaeratur qvantam 
accelerationcm gultula. inde sit perceptum: tanlam 
enim pressionem sentiet parficula ac in lateribus tiibi 
sumta a pra?terfluente aqva. Hunc in firiem conside- 
randum est vas ABEcdC, atqve pio eo invenienda acce- 
leratio particula? aqvea? eflluxui proximo?, si ba?c babuerit 
