Man kan liilt omskrirva den I’drsta (’(jvalioncn till jeinn- 
fdrclsc mccl cqv. I om , i slallct lor p sallcs dess viirdc 
— , ocli man far, emedan (lx = vdt,nv"-\-2ng—--=2nga ellcr, 
dl dt 
dx 
cniedan dt — — , . . . . nv’’dx-\-2ngY. vdv = 2ngadx, 
V 
vdv v^ 
dx 2g 
Slorlieten /; ar icke variabel under tidselementet , emedan 
karlet AE antaj^its aga en oiindlig vidd. Eqvalionen H 
gcr p = a—2x—y hvaraf synes att Bernoulli fatt endast 
halfparten af den minskning i tryckning emot rorets 
sidor, som uppkommer genom fluldi rorelsc. Skiljagtig- 
lieten emellan dessa iittiyck framstar naturligtvis klarast 
i den liandelse alt oppningen o upptager rorets Iiela vidd, 
d. V. s. alt vaggen FD ar borla, foljagteligen n—\\ ly 
da ar den nekade termen stdrst. Bernoulli far da p = 0 ’^ 
elt resultat, som star i uppenbar strid med fdrsdkenj 
afven med dem, som Hrr Biot , Nauier Sc Poisson abe- 
ropat, nemligen VenturVs, Ett bland denne Experimen- 
tators fdrsok var foljande: * 
Utl karict ABH {Jig> 2) undci bolls valtenytan vid 
ofdrandrad hdjd, fastan valten rann ut gcnoni roret LF, 
Ytan AB stod 32,5 turn 6 Tver medellinien af roret, 
hvars diameter var = J,5 turn. Vid c, ll turn fran Z, 
var pa roret ett bid, bvaruti ena iindan c var inkittad 
af ett krokt glasror, bvars andra iinda D nedsattes i ett 
med fargadt vatten fyldt kiirl K. Pa 31 secunder runno 
4 cub. fot vatten genom roret. Ingen droppa geek ut 
vid cj tvertom, det fargade vattnet diogs upp 1 glas- 
rdret ocb bolls vid Z, 24 turn ofvan ytan D. Efter 
Bernoullis regel skulle pressionen i c varit = o/ buru 
kunde da vattnet i karlet K dragas upp? ocb ED var 
ingen obetydligbet , som kunde tillskrifvas ett observations- 
fel! Likval fdrklara Hrr Biot, Navier & Poisson att 
*) Experimental Enqv. of the lateral communication of motion in 
liuids. Prop III Exp, VI p, 11, 12. 
