f'orsta ogonkastet {'orplalla ofcirenliga med all amian er- 
raienlict. Sa t. ex. ger rorelse-liiians tillampning pa det 
allmaiit antagna (luiflitets-begreppet ett jakadt varde pa 
r>’\ c’kniugeii mot framstammen at' en bat, den ma vara 
ska pad luiru soin belst. Fdrsoken deremot adagalagga 
att da en vigge, bvars sidor sluta sig tillsammans under 
2()® oO' vinkel ocb besta af ett spanstigt anine, som ger 
efter tor en rlnga kraft, stalles med lodrat agg emot 
loppel at' en strdm, sa antaga sidorna en konvex form 
ntat strdmmen, eller motsatsen af hvad som ovillkorligen 
sknlle intraffa om nagon tryckning verkeJigen agde rum. 
Mol en af jernbleck forfardigad vlgges sidor, bvllka af- 
vcnledcs sins emellan formerade 26^^ 30^ vinkel, befanns 
aldel es icke nagon tryckning af vattnets parinnande, som 
likval enligt anuu allmant gangse forestallningssatt ovill- 
korligen maste aga rum, men i dess stalle en sugning 
= 3,75 dec. linier vatlen vid 5,1 fots hastighet. Kalkylen 
ger 3,57 dec. linier. Vid 3,7 fots bastigbet var sugningen 
sa liten, att den ej med sakerbct kunde matas; kalkylen 
ger 0,1. Vidare foljer af Hydraulikens allmant antagna 
larosatser, att da ett vertikalt plan, rorligt kring en lod- 
ratt staende axel, bvilken delar samma plan midt i tu, 
utsatles i en slidm, delta plan skall sta stilla i bvilken 
lodrat stallning man gifver det. Men fdrsoken visa att 
sa icke fdrballer sig. Med en fdrvanande kraft staller 
sig planet vinkelratt emot strdmmens riktning. Delas 
delta rdrliga plan af dess lodrata axel uti tvenne olika 
Jelar, skulle enligt velenskapens larosatser ocb enligt all- 
manna omddrnet, den langre andan af planet vanda sig 
med strdmmen ocb fdljaktligen utvisa dess riktning, lik- 
som man Iror att en sa inrattad flagga skulle tillkanna- 
gifva vindetis. Men sa sker det icke, bvarken uti luft 
eller vatten. Ett plan af 200 dec. lin. langd ocb 12,3 
liniers excent ricitet (dess korrtare, mot strdmmen vanda 
del var 87,7 ocb dess langre del = 112,3 dec. lin.) sattes 
lodralt med axeln ocb endast sa djiipt i strdmmen att 
vattnets yta rdrde planets dfre kant. Strdmmens baslig- 
bet ( = 3,5 fot i seknnd.) var tillracklig alt balla baksi- 
