dan af planel valtfnlVi. Nti gjorde planet |)endcl-arta(le 
svangningar pa (imse sldor om 55^ vinkel mol strommens 
rigtning. Kalkylen, slodd ej hlott pa vanliga larobe- 
greppet om stolen, ulan dorjemte pa den modification 
trycknlngen, valtendropparne emellan iindergar genom 
rdrelsen, ger (or derma stallning 11,4 dec. liniers excen- 
trlcltet^ saledes 0,9 mlndre an observation. Da planet 
nedsattes belt ocb ballet imder vattnet i mitten af strom- 
inens djnp, anlog det naia samma stallning eller gjorde 
56® vinkel mot strommen, da excenlriciteten befanns 
vara 18,4 dec. linier; for bvilket fall kalkylen ger 18,2 
dec. liniers excenti icitet Det allmant antagna forestall- 
nlngssattet ger tryckningen Ilka stor ofverallt pa det 
plan som sattes ned 1 en sliom, vinkelratt emol loppet. 
Hudraullska forsoken visa motsattsen; afvensa Dubuafs*'); 
men vld de sednare kan anmarkas att de icke aro 
anstallde i obegransadt fluidnm. Jag bai‘ baft tlllfalle 
alt anstalla forsok i en strom, som var 72 ganger sa 
bred som planet. Tryckningen i planets medelpunkt 
var = 41,3 dec. linier vatten. Planets bredd var 49,6 
dec. linier. Pa 15,5 liniers ’ afstand fran medeipunkten 
observerades att tryckningen vinkelratt emot planet var 
= 36,5 dec. linier ocb kalkylen ger 35,3. Vid 1,3 liniers 
afstand fran planets kant var tryckningen c=10,3 dec. lin. 
ocb kalkylen ger 9,3. Granskar man vattnets rorelse 
framfor ett lodratt ocb mot lorelsen vinkelratt staldt 
plan, som racker ofver ytan, visar sig att vattnet ar 
stilla vid planets medellinia, men att de icke cenlrala 
dropparnc rora sig med en tilltagande hastlgbet utat 
kanten; ater ett siignings-fenomen. Den bastighet de 
erhallit vid planets sida (bradd) ocb i dess riktnlng, 
saledes vinkelratt mot den de hade, d. v. s. mot strom- 
mens led, bar afven blifvit bade observerad ocb berak- 
nad. Jemforelsen utfaller sa; 
*) Clement och Hachette hafva fiinnit detsamma vid liiftens ro- 
relse. 
