332 
Streimmens 
hast igliet. 
Fot i sec. 
Vattnets liastighet vid planets 
hriidd, vinkelratt mot strommen 
Fdrsok. 
Kalkyl. 
2,07 
2,01 
2,15 
2,82 
2,72 
2,78 
3,20 
3,09 
3,12 
4,59 
4,42 
4,36 
Det af Gulielniinus redan gifna och ahsedan i all- 
manna larobocker vidballna varde pa direkta stolen, 
valtnets vigt pr cubikfot, 
^=den anstotta ytans area, ar for stort. Hydrauliska 
Idrsoken nedsatla det till 
nemligen hvaruti m 
0,69XW5 — 
% 
C^*) 
oeh kalkylen ger 0,68 — kWdi Condor cet"s, d'Alem- 
bert's och Bossut's fdrsok med parallelipipedens motstand 
ge detsamma per medium 
0,»9 Xms — 
C- 
och kalkylen ger 0,9oX/w^— • 
Sluteligen nagra ord om det motslandsfenomen som 
liillills varit ansedt sasom svarast att berakna, eller sneda 
stoten. Samma formel som pa ett eller annat salt blif- 
vit nagorlunda tjenlig for spetsiga vinklar, bar deremot 
befunnits aldeles oforenlig med de trubbiga, och tvertom. 
Vid hitbdrande forrnlers uppslallande bar man fdga sko- 
nat vetenskapenj och ehuru vattnets adhsesion eller 
friklion verkar betydligt pa en spetsig framslams stora 
yta, bar man dock icke i delta afseende radfragat 
Beaufoy s derat sarskilt egnade, med stor omtanka och 
pa en slor scala utforda och mycket varierade fdrsok. 
) Duhuat's feirsok (1. c. Tom II § 474) ger viil ett hogre medel- 
viirde; men de tilllioi’a ej ett obegransadt fluidum. 
