348 
Vatten. 
• Luft j 
c 
2 
3 
i-S 
Piiisshojcl 
dec. tinier 
^ a 
g- 
- OQ 
s 
giingor 
cn 
65 C 
2- p- 2 
3 
65S CfQ 
3 o> 
C 
dec, tin. 
Sugning 
Vatten 
Qvicks 
P 
dec. tin. 
qvick- 
sifver 
1 
48 
184,0 
13,5 
25,52 
7,57 
3,1 
0,229 
0,198 
49 
197,5 
14,5 
23,52 
6,95 
7,1 
0,488 
0,510 
50 
197,5 
14,5 
19,52 
5,73 
9,1 
0,626 
0,659 
51 
199,5 
14,7 
13,50 
3,84 
8,9 
0,606 
0,740 
52 
190,0 
14,0 
7,5 
1,95 
9,1 
0,651 
— 
53 
190,0 
14,0 
4,5 
1,01 
11,5 
0,822 
0,902 
54 
190,0 
14,0 
1,5 
0,07 
13,1 
0,937 
0,992 
55 
193,0 
14,2 
1,5 
0,07 
13,25 
0,933 
— 
56 
197,5 
14,5 
1,5 
0,07 
13,4 
0,922 
— 
Dessa forsok visa : att sugning ager rum i ytan af det 
utstrommande vattnelj att den tilltager fran kanalens vagg 
inat axeln nara uti samma forhMlande for vatten som 
for luft; mal)anda nagot mind re. Oni den lilla skillna- 
den ar tillfallig eller harror fran dessa amnens olika 
kohaesion, kan ej afgdras utan forsoks anstallande vid 
storre prasshojder. Emedlertid ar dfverensstammclsen 
emellan fenomenen vid luftens och vid vattnets utstromning 
genom rdr, ogonskenlig ocli Bernoulli's tlieori ofverens- 
stammer lika lilet med forsdken med vatten som med 
luft; afvensom den ringa qvantiteten af sugning i strom- 
mens vta , d. v. s. kanalens vagg, synes gifva en forklaring 
ofver mojligheten af den utmarkle mannens misstag i att 
tro sin teori hekialtas af erfarenlieten ; ty ban kande 
ej tryckningens variation. Af de nara lika stora vardena 
pa sugningen for luft och for vatten, maste man draga 
den slutsats att fenomenet ej harror endast af kohaesion 
utan fast mer, och till sitt hufvudsakliga belopp, ar af 
dynamiskt ursprnng. 
