358 
Dissc Fiigllngclscr ere i del Viesenlllgc <log ikke al- 
ileles nye og iihekjcMidle. I cn Ariiandliiig af Redtcnhachcr 
og Liebig om Kulstofrots Atoniva?gt, dcr findes i Forrigc 
Aaars Junilicftc aF Aiiiialen der Pliarniacie pag. 129, 
licder del saaledcs! 
’’Die Cyansilbercrystalle licsscn sich zii nnserii Be- 
stimnuing durchans nicht aiiwendeii, well sic dnrch den 
Elnfliiss der Hitze eine bis jetzt nieht beobachtele Zer- 
setZLiiig erleiden. 
Das Cyansilber schmiltz namllcb bcitn ersten Er- 
warmen ohne Gasentwickeliing, bei starkerer Hitze ent- 
wickelt sich Cyangas mid es bildet sich halb Cyansil- 
ber(?), ubcr einen gewissen Puiikt hinaus zersetzt sich 
dieses mil elner Fenererscheiiuing, mil einer Art von 
Vero’limmiinq- enlwickelt sich Stick^as mid es bleibt 
niattweisses gescliniolzenes Kohlensilber, ans dem sich 
die Kohle dnrch Fortgesetze Calcination nicht cntFernen 
lasst. An der OberFJache des Kohlensilbers verbrennt 
der KohlenstoF, es entsteht eine Schicht rcines Silber, 
was den innern Theil vor der Einwirkmig des Sauer- 
stoffs schiUzt. Lost man aber den Riickstand in ver- 
dunnter Salpetersanre auF, so bleibt ein Netzwerk von 
reiner Kohle’A 
Denne Bemocrknin", dcr i Eorbisfaaendc cr Fremsat 
i en AFhandling, havde jcg Ikke i Hnkominclsen , da 
jeg paany iagttog bine Phaenomcner , og sandsynligviis 
havde jcg ikke ForFnlgt Sagcn videre, dcrsoni dette 
havde vaerct TilFaeldct. 
Da ved gjentagne Decomposllloner aF Cyansolv i en 
aaben Porcelaenskaal bcstandig Fandtes Knl i den tilba- 
geblevne hvide Sdlvkage, niaattc Kullet paa Solvets 
Overflade vaere Forbraendt paa Grund aF den atmosphae- 
riske LuFts Adkomst. For lui at erFare om en mnlig 
Forandring ved Decompositlonen skulde linde Sted , 
hvis LnFtcn blev ndelnkket, udFdrtes Operalionen i et 
lidet Glasror, hvis ene Ende var ndblaesl til en Kugle, 
dcr iblev Fyldt med Cyantolv. Decompositlonen var Icd- 
saget aF (h,* oven For beskrcvne PlKcnomener , og nn blev 
