362 
Nli blev clcn atinospha^riske Luft ved Forsogene 
iidelukkct paa folgeude Maadt*. Et 30 Tommer langt 
Glasror, livis nederste Ende var opad boiet, og lukket 
under Qviksolv, blev fyldt rued Qviksolv til en Holde 
af 28 Tommer fra Qviksolvets Niveau. Herpaa blev et 
veiet Glasror med Kugle, efterat denne var bleven fyldt 
med en afveiet Maengde tort Cyansolv, i en liden Af- 
stand fra dens aabne Ende boiet i en ret Vinkel, og 
(lerpaa, lidt under denne Boining, udtrukket over Lam- 
pen. Nu blev den aabne Ende, ved Hjaelp af et Caut- 
sclioukror, lufttaet forbundet med Barorneterroret , og 
efter tilendebragt Glodning af Cyansolvet, og efter Qvik- 
solvets Tilbagestigen og Kugleroi’ets Afkjoling blev dette 
paa det udstukne Sted blaest til. 
Uagtet disse Forberedelser var Solvmassens Vaegt 
fremdeles for stor til blot at vaere et Atom Kulstofsolv, 
og saaledes maatte her soges et tredje Legeme, der blot 
kunde va*re Qvoelestof. Det forrneentlige Kulstofsolv 
blev glodet med Kobberoxyd efter den saedvanlige 
Methode ved organiske Analyser, og virkelig udvikledes 
derved en Gas, som fandtes at bestaae af 2 Volumina 
Kulsyre og 1 Volumen Qvoelestof. Den hidtil bekjendte 
Forbindelse af Kulstof med Qvoelestof, der har den sam- 
me procentiske Sammensoetning som Cyan, har man kal- 
det Paracyan, og den ved Glodning af Cyansolvet til- 
bageblivende Masse er en chemisk Forbindelse af Pai’a- 
cyan med Solv, til hvis Egenskaber vi senere kom- 
me tilbage. 
Efter denne Oplysning kan Carbazotets chemiske 
Constitution med fuldkommen Sikkerhed forud bestern- 
mes; denne Forbindelse maa enten voere reent Cyangas 
eller en isomerisk Modification deraf, og dette maa da 
noiere afgjores ved Carbazotgasens spccifique Vaegt og ved 
Bestemmelsen af dets Atomvaegt. Men uagtet der af 
Cyansolv ved Glodning kun dannes en gasformig chemisk 
Forbindelse og Pai^acyansolv, og uagtet saaledes begge 
