3()3 
(lisse Forbindelser incibyrdcs contiDllorc liinandcMi, ladc'r 
sig deres ([vaiilifativc Foi bold v(’d direclc Forsdg paa ecu 
Gaoi^ Ikke paavise. Carbazotgasen river iiemlig under 
Urlviklingen selv, om denne ledes meget langsomt, cn 
Qvantitet Parac) ansdiv , i yderst bin lordeeit Tilsland 
ined sig bort, og den ovenfor omtalte brune Damp var 
ikke andet end delte fiint fordelfe Legenie. Lader man 
denne dam[)lignende Masse traede ind i et langt Glasror, 
saa afssetter sig en stor Deel deraf paa Glasrdrets ind re 
Sider som et fiint Stdv, og Glasrorct syncs at bebolde 
Carbazotgasens eiendommelige Lngt. Gldder man Glas- 
rdret, bliver det giuilt Farvet, eller opheder man dot 
iidskyllede Stdv med Salpetersyre, saa erliolder man en 
sdlvlioldig Opldsning. 
Paa Grnnd af disse Omsta^ndigheder maalte Carba- 
zotgasens speeifike Vapgt bestemmes l) ved at maale den 
aF en vis Maengde Cyansdlv. udviklede Gas, og 2 ) ved 
at analysere en vis Mcengde Paracyansdl v , For dereFter 
at beregne det Tab, den anvendte Qvantitet Cyansdlv 
havde lidt ved Fremslillingen aF Carbazot, og For saa- 
ledes at udfinde det erlioldte Carbazotvolumens abso- 
lute Voegt. 
For til denne Hensigt at skille Sdlvet Fra Paracyan, 
kan man ikke benytte sig directe aF Salpetersyren. Det 
synes nemlig att vaere umuligt, alene ved dette Men- 
struum fuldkommen at tilveiebringe Adskillelsen , da eFter 
mange Gauge gjentagen Kogning med Salpetersyre det 
mindste Stdvkorn aF det tilbageblivende Paracyan endnu 
indebolder Sdlv. Imidlertid opnaaer man Hensigten paa 
fdlgende Maade; Paracyansdlvet bar de maerk vaei dige 
Egenskaber at kunne amalgamere sig med Qviksdlv, og 
dernaest at vaere opldseligt i concentreret Svovlsyre, naar 
det kun en gang bar vaeret digereret med Salpetersyre. 
Amalgamet eFterlader ved Opldsning i Fortyndet Salpe- 
tersyre reent Paracyan, og Svovlsyreopldsningen decom- 
poneres under Tilsaetning aF Vand saaledes, at Paracyauet 
