388 
Under en lang iiiideisokning af iUskilliga ccroxldul- 
salter, ville del icke lyckas alt fa reda pa den anade nya 
oxiden, livars tillvaro, under forsokens lopp, likval blef 
allt mer ocli nier troliir. Da del var kandt alt ceren 
O 
ager 2:ne oxider, ansag jag troligt, alt om ceroxidul- 
liydrat, ulblandadt med vallen, ulsattes for averkan af 
chlor, sa skulle dervid ceroxid bildas under det alt den 
eleclroposilifvare nielalloxiden borde upplbsas i vatskan, 
ocli var det pa detta salt, som jag till min tillfredsstal- 
lelse lyckades. Under cldorens inledande i vatskan, bor- 
jar ceroxidulliydratets utseende snart att forandrasj volu- 
nien minskas och ett tyngre, hoggult eller rattare oran- 
gegult pulver faller till botten. Ora sedan chloren ej 
mera synes astadkomma nagon fdrandring, vatskan fran- 
silas, sa erlialles en farglos, af underchlorsyrligliet stin- 
kande solution, ur hvilken, med kalihydrat i dfverskotl, 
erhalles en fallning som tagen pa fillrum ar hvit eller 
dragande i violett. Denna fallning borjar likval snart 
att gulna i contact med luften ; om praecipitatet anyo 
utblandas med vatten ocli chlor inledes, sa upploser sig 
det mesta , under det en ny portion af den gula oxiden 
bildas och stadnar olost. Den silade losningen ulfalles 
annu en gang med kaiistikt kali, fallningen behandlas 
som fdrut med chlor och detta repeteras 5 — 6 ganger, 
da slutligen kalihydratel ulfaller ur losningen en oxid 
som ej det minsla gulnar i beroring med luften, och som, 
utrord med vatten, fullkomligt upploses af inledd chlor 
utan att lemna spar till olost gul oxid. Dot var denna i 
luften eller af chlor sig ej hogre syrsattande oxid, som 
jag gaf namnet Lanlhanoxid , efter hvars frarnstallande 
och gjord bekantskap med atskillige dess egenskaper, en 
annan och enklare utvag for dess erhallande pafanns. 
Den erhallna nya oxidens starka basiska egenskaper, gafvo 
en latt utvag att fran ceroxid skilja densamrna beslaende 
deruti, att behandla den briinrdda oxid som fas da sa 
kallad salpetersyrad ceroxid ul glddgas, med mycket ut- 
spadda syror, t. ex. salpelersyra utspadd med 75 till 100 
delar vatten. En sa utspadd syra lemnar det mesta af 
