390 
hibehallcr sig till utscendct oforiindrad om den iippliet- 
tas, det ma vara uti oppna eller sliitna karil, vid rdd- 
glodgning eller hvitglodgning. Den svaga fargen synes 
liarrora af en liten hinterlialt af nagot frammande amne. 
Oxiden, afven hvitglddgad nyss foriit , forandrar snart 
utseende i vatten, blir snolivit, niera voluminos och efter 
24 timniar ar den vid luftens vanliga teniperatur fdr- 
vandlad till ett i vattnet latt uppslammadt hydratj med 
kokande vatten sker denna forandrinij ganska liasti<jt ocli 
borjar genast. Sa val den nyss glddgade oxiden som 
bydratet, aterstalla genast den bla faigen pa ett fuktadt 
ocli rodnadt lackmuspapper ^ uti syror, afven hogst ut- 
spadda, uppldses Lantlianoxiden med lattliet. Salterne, 
da de utgoras af Lantlianoxidens fdreningar med ofargade 
syror, aro absolut farglosa, afvensorn de mest concentre- 
rade losningar deraf. Lanlliansalter hafva en sot, foga 
adstringerande smak, ocb losningar deraf kunna komplett 
befrias fran Lantbanoxid genom tillsattning af svafvelsy- 
radt kali i tillracklig qvantitet. Det utfallda dnbbelsaltet 
af svafvelsyrad Lantbanoxid med svafvelsyradt kali, ar 
alldeles olosligl i en solution som ar mattad med svafvel- 
syradt kali. Lantlianoxidens atomvigt, sadan den i de 
fiesta fdrsok hittills visat sig, bar oscillerat kring talet 
080, ett tal som likval saknar allt vetenskapligt varde da, 
sasom jag redan anmarkt, en absolut ren oxid ej annu 
kunnat framstallas. Af de framstallde salterna, vill jag 
i kortbet endast beskrifva ett par de mest karakteristiska. 
Svafvelsyrad Lantbanoxid anskjuter i sma 6-sidiga pris- 
mer, inneballande 3 atomer kristallvatten. Prisrnats an- 
dar utgoras af 6-sidiga pyramider. Detta salt bar sam- 
ma egenskap med svafvelsyrad ytterjord, tborjord och 
flera till denna klass boraude oxider, att vara langt svar- 
lostare i varmt an i kallt vatten. Vid 4- 23° behofver en 
del vattenfri svafvelsyrad Lantbanoxid 42^ delar vatten 
till upplosning, men af kokande vatten fordrar en del af 
samma salt ungefarligen 115 flelar. Kristallerna losa sig 
ganska langsamt, men det vatlenfria saltet loser sig genast. 
Det vatteufria saltet uppbetlar sig starkt da det dfver- 
