sa horjar dot gcnasl gnlna, or!i s('dan oxidation sa myc- 
kot som nuijligt pa dctta salt i lulton forsiggalt, atcr- 
star cftcr toi kning oganioniskinliga , hlekgnia klumpar som 
inru'Iialla vattrn, livilket gcnoni glddgning lUdrifvrt Icm- 
nar cn gid sa kallad ceroxld som ej det minsta dragor 
i brunt, men v-il efter on timmas livitgiddgning far en 
svag dragning i rddt. Om den pa angifna salt bildadc 
ceroxiden drager dct minsta i brunt cller blir mdrk, 
efter torkning cller glddgning, sa barrdr detta af fram- 
mande inblandiiingar. Denna gnla oxld inncballcr lik- 
val alltid ceroxidul, ocb bar det ej lyckats mig att fa en 
b an oxidnl fri ceroxid. Den bdggula oxid , som bildas 
da ceroxidulbydrat ensamt ’01101' blandadt mod Lantban- 
oxidbydrat m. m. utsattes for averkan af cldor, inne- 
baller icke allenast cblor utan afven ceroxidul kan derur 
utdragas. Om salpetersy rad ceroxidul glddgas, sa erbal- 
les elt blekgult pulvcr, bvarur mycket ceroxidulsalt kan 
mod salpetersyra erballas, ocb om denna Idsning anyo 
afdnnslas ocb intorkade massan glddgas, sa fas pa nytt 
ceroxidulsalt, ocb detta fortfar afven sedan man 5 gan- 
ger omgjort operationen. Hvad jag kallar ceroxid ar 
saledes cf^cntllgcn en fdrenin:: af ceroxid med oxidul. 
Den glddgade ceroxiden angi-ipes knappt af kokande, 
concentrerad saltsyra, langt mindre af andra, svagare 
syror; bydratet deremot Idser sig med lattbet i saltsyra, 
nied utveckling af cblor, n\en afven efter en lang stunds 
kokning bibeballer sig solutionen gnl. Af utspadda sva- 
garfe syror uppldses knappt ett spar af ceroxidbydratet , 
men detta^ antager mdrkarc gu! farg ocb fdrenar sig 
med en portion af syran. Uti Idsningen af kolsyradc 
alkalier, synnerligen uti kolsyrad ammoniak, uppldses 
ceroxidbydratet i mangd ocb Idsningen antager en rent 
gul farg. Ceroxid uti uppldsningar , som upplietfas till 
kokning, reduceras dgonblickligen af oxalsyra, under ut- 
veckling af kolsyra , till ceroxidul. Genom uppvarrnning 
med concentrerad svafvelsyra, gores den glddgade cer- 
oxiden genast Idslig, derigenom att den fdrenar sig med 
Naturf. Handl. 7842. 
