397 
glti'lgii ini^ , sa hoiigar valfcti ocli kolsyr.j iil(lr1fv{'S inec! 
Icildiol. OxidiMj, ])a della siill h anislal Id , las i Ibrin aF 
sma klumpai’, indik brmia pa ylaii, i brollcl slimdoiii 
Ijiisbriiija, liarl/glansandc , slundo!n nara svai’ta mod glaus 
ocb iitsoendo af mdrk orlbil. Pa samma gang ('rbidler 
man snuilor af dt'n rncst olika faignuans, sa alt d(3 lill- 
samnians IVamsIalla cn profkarta p«a iits(‘endet af alia de 
olika slag, som rdr(d<oinnta af mincralet Orlbil, fra n don 
Ijnst iddbinna till don nara svarta. PnllVot blir Ijiisbriint, 
Upphellas donna oxid till livilglddgning, sa aniager don 
on smulsig, i gragrdnt stolando bvit farg. Didymoxiden 
ar on svagaro basis iin lanthanoxidon ; don roagorar ej 
alkaliskt ocli syncs icke cftor giddgning iipplaga vattcn. 
Don loser sig likval tammeligcn lalt afven i ntspadda sy- 
roi’j den bruna oxiden mod gasutveckling. Den ar oloslig 
uti kolsyrad ammoniak; doss sailer iiro amelbystroda , af- 
vensom sallernas idsningar, bvilka ej fallas af vatesvafladt 
svafvelammoniuiu, sa vida ej en sldrre niangd tillsattes eller 
valskan uppvarmes, da vatosvafla iilvecklas ocb ell basiskt, 
i rddt dragande salt ulfalles. Uppldses oxiden i pbos- 
phorsalt for blasrdr, sa far perlan ametbystfarg nicd 
niycken dragning i violett, alldeles som med ett spar af 
tltansyra iili reduclionseld. Mod kolsyradt natron sain- 
mansiltrar didymoxiden, nppbctlad pa platinablcck , till 
en grabvit massa. Af didymsalter skall jag i kortbot 
beskrifva dem som aro analoga mod de foriit omtalade 
Lanthan- och Cersalter, hvarvid jag tillika bor namna, 
alt de basiska didymsalter som af kanstik ammoniak nt- 
fcillas, knnna ntan alt lopa igenom filtrum aftvaltas. 
Hum svafvelsyrad didymoxid erballos, afvensom dess 
nlsoende, ar redan forut omlaladt; delta salt ar latllds- 
ligt i vatten vid luflens vanliga temperatur, ohuru kri- 
stallerna Idsa sig ganska lano’samt. Det vattcnfria saltet 
loser sig gcnast, om man bindrar det att fore iipplds- 
ningen fdrena sig med vatten; sker delta pa sa salt, 
att saltpulfret dfvergjutes med litet vatten, sa uppvarmcr 
sig massan ocb en bard sallskorpa bildas som rnaste pnl- 
veriscras, for att snart kunna iipplosa sig. Vid luftens 
